# Službeni list C 200/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 200 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 57.28. lipnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 200

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 57.28. lipnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 200/01 | Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020. | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 200/01

Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020.

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| 2014/C 200/02 | Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 16. lipnja 2014. o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu | 56 |
| | Europska komisija |
| 2014/C 200/03 | Tečajna lista eura | 58 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 200/04 | Ažurirani popis boravišnih dozvola iz članka 2. stavka 15. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ( SL C 247, 13.10.2006., str. 1 .; SL C 153, 6.7.2007., str. 5 .; SL C 192, 18.8.2007., str. 11 .; SL C 271, 14.11.2007., str. 14 .; SL C 57, 1.3.2008., str. 31 .; SL C 134, 31.5.2008., str. 14 .; SL C 207, 14.8.2008., str. 12 .; SL C 331, 21.12.2008., str. 13 .; SL C 3, 8.1.2009., str. 5 .; SL C 64, 19.3.2009., str. 15 .; SL C 198, 22.8.2009., str. 9 .; SL C 239, 6.10.2009., str. 2 .; SL C 298, 8.12.2009., str. 15 .; SL C 308, 18.12.2009., str. 20 .; SL C 35, 12.2.2010., str. 5 .; SL C 82, 30.3.2010., str. 26 .; SL C 103, 22.4.2010., str. 8 .; SL C 108, 7.4.2011., str. 6 .; SL C 157, 27.5.2011., str. 5 .; SL C 201, 8.7.2011., str. 1 .; SL C 216, 22.7.2011., str. 26 .; SL C 283, 27.9.2011., str. 7 .; SL C 199, 7.7.2012., str. 5 .; SL C 214, 20.7.2012., str. 7 .; SL C 298, 4.10.2012., str. 4 .; SL C 51, 22.2.2013., str. 6 .; SL C 75, 14.3.2013., str. 8 .; SL C 77, 15.3.2014., str. 4 .; SL C 118, 17.4.2014., str. 9 .) | 59 |
| 2014/C 200/05 | Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na obavljanje redovitog zračnog prijevoza (
  1
  ) | 62 |
| 2014/C 200/06 | Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova | 63 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

2014/C 200/02

Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 16. lipnja 2014. o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu

56

Europska komisija

2014/C 200/03

Tečajna lista eura

58

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 200/04

Ažurirani popis boravišnih dozvola iz članka 2. stavka 15. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) ( SL C 247, 13.10.2006., str. 1 .; SL C 153, 6.7.2007., str. 5 .; SL C 192, 18.8.2007., str. 11 .; SL C 271, 14.11.2007., str. 14 .; SL C 57, 1.3.2008., str. 31 .; SL C 134, 31.5.2008., str. 14 .; SL C 207, 14.8.2008., str. 12 .; SL C 331, 21.12.2008., str. 13 .; SL C 3, 8.1.2009., str. 5 .; SL C 64, 19.3.2009., str. 15 .; SL C 198, 22.8.2009., str. 9 .; SL C 239, 6.10.2009., str. 2 .; SL C 298, 8.12.2009., str. 15 .; SL C 308, 18.12.2009., str. 20 .; SL C 35, 12.2.2010., str. 5 .; SL C 82, 30.3.2010., str. 26 .; SL C 103, 22.4.2010., str. 8 .; SL C 108, 7.4.2011., str. 6 .; SL C 157, 27.5.2011., str. 5 .; SL C 201, 8.7.2011., str. 1 .; SL C 216, 22.7.2011., str. 26 .; SL C 283, 27.9.2011., str. 7 .; SL C 199, 7.7.2012., str. 5 .; SL C 214, 20.7.2012., str. 7 .; SL C 298, 4.10.2012., str. 4 .; SL C 51, 22.2.2013., str. 6 .; SL C 75, 14.3.2013., str. 8 .; SL C 77, 15.3.2014., str. 4 .; SL C 118, 17.4.2014., str. 9 .)

59

2014/C 200/05

Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na obavljanje redovitog zračnog prijevoza (
  1
  )

1

62

2014/C 200/06

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

63

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 200/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7255 – BSPIH/KFG/Flint) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 64 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 200/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7255 – BSPIH/KFG/Flint) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020.

(2014/C 200/01)

Sadržaj

| UVOD | 2 |
| --- | --- |

| 1. | PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Područje primjene | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mjere potpora obuhvaćene Smjernicama | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Definicije | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | PRIJAVLJENE POTPORE ZA ZAŠTITU OKOLIŠA I ENERGIJU | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PROCJENA SPOJIVOSTI NA TEMELJU ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (C) UGOVORA | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Zajednička načela procjene | 11 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Opće odredbe o spojivosti | 12 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potpore za energiju iz obnovljivih izvora | 23 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mjere energetske učinkovitosti, uključujući kogeneraciju i centralizirano grijanje i hlađenje | 28 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Potpore za učinkovitu uporabu resursa i posebno potpore za gospodarenje otpadom | 30 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Potpore za hvatanje i skladištenje ugljika (tehnologija CCS) | 31 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Potpore u obliku smanjenja ili izuzeća od poreza za zaštitu okoliša i u obliku smanjenja ili izuzeća od financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora | 32 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Potpore za energetsku infrastrukturu | 36 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Potpore za adekvatnost proizvodnje | 38 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Potpore u obliku sustava trgovanja dozvolama | 41 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Potpore za premještanje poduzetnika | 41 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 4. | EVALUACIJA | 42 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRIMJENA | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | IZVJEŠĆIVANJE I PRAĆENJE | 44 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | REVIZIJA | 44 |
| --- | --- | --- |

7.

UVOD

| (1) | Kako bi se spriječilo da državne potpore dovedu do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i utječu na trgovinu između država članica na način koji je suprotan zajedničkom interesu, člankom 107. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) utvrđuje se načelo prema kojem su državne potpore zabranjene. Međutim u određenim bi slučajevima državne potpore mogle biti spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavaka 2. i 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se spriječilo da državne potpore dovedu do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i utječu na trgovinu između država članica na način koji je suprotan zajedničkom interesu, člankom 107. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) utvrđuje se načelo prema kojem su državne potpore zabranjene. Međutim u određenim bi slučajevima državne potpore mogle biti spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavaka 2. i 3. Ugovora.

| (2) | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, Komisija može smatrati da je državna potpora za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti u Europskoj uniji spojiva s unutarnjim tržištem ako ta potpora nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, Komisija može smatrati da je državna potpora za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti u Europskoj uniji spojiva s unutarnjim tržištem ako ta potpora nema negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (3) | Strategija Europa 2020. (1) usmjerena je na stvaranje uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast. U tu je svrhu određeno nekoliko glavnih ciljeva, uključujući ciljeve za klimatske promjene i energetsku održivost: i. smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji za 20 % u usporedbi s razinama iz 1990.; ii. povećanje udjela potrošnje energije Unije proizvedene iz obnovljivih izvora na 20 %; i iii. poboljšanje energetske učinkovitosti EU-a za 20 % u usporedbi s razinama iz 1990. Prva dva od tih nacionalno obvezujućih ciljeva provedeni su u okviru „Klimatskog i energetskog paketa” (2). |
| --- | --- |

(3)

Strategija Europa 2020. (1) usmjerena je na stvaranje uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast. U tu je svrhu određeno nekoliko glavnih ciljeva, uključujući ciljeve za klimatske promjene i energetsku održivost: i. smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji za 20 % u usporedbi s razinama iz 1990.; ii. povećanje udjela potrošnje energije Unije proizvedene iz obnovljivih izvora na 20 %; i iii. poboljšanje energetske učinkovitosti EU-a za 20 % u usporedbi s razinama iz 1990. Prva dva od tih nacionalno obvezujućih ciljeva provedeni su u okviru „Klimatskog i energetskog paketa” (2).

| (4) | Komisija je 22. siječnja 2014. u Komunikaciji „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (3) (Okvir za 2030.) predložila ciljeve povezane s energijom i klimom koje je potrebno postići do 2030. Stupove Okvira za 2030. čine: i) smanjenje emisija stakleničkih plinova za 40 % u odnosu na one iz 1990., ii. obvezujući cilj na razini EU-a za obnovljivu energiju od najmanje 27 %, iii. obnovljene ambicije za politike o energetskoj učinkovitosti; i iv. novi sustav upravljanja i skup novih pokazatelja radi osiguravanja konkurentnog i sigurnog energetskog sustava. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 22. siječnja 2014. u Komunikaciji „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (3) (Okvir za 2030.) predložila ciljeve povezane s energijom i klimom koje je potrebno postići do 2030. Stupove Okvira za 2030. čine: i) smanjenje emisija stakleničkih plinova za 40 % u odnosu na one iz 1990., ii. obvezujući cilj na razini EU-a za obnovljivu energiju od najmanje 27 %, iii. obnovljene ambicije za politike o energetskoj učinkovitosti; i iv. novi sustav upravljanja i skup novih pokazatelja radi osiguravanja konkurentnog i sigurnog energetskog sustava.

| (5) | Glavni ciljevi iz uvodne izjave 3. posebno su važni za ove Smjernice. U svrhu poticanja ostvarenja tih ciljeva, strategijom Europa 2020. predlaže se „Europa koja učinkovitije raspolaže resursima” kao jedna od sedam vodećih inicijativa (4). Cilj je te vodeće inicijative stvaranje okvira za politike radi poticanja preusmjeravanja na resursno učinkovito gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika koje pomaže:






  (a) | povećati gospodarsku učinkovitost uz istodobno smanjenje uporabe resursa; |
| --- | --- | --- |

(5)

Glavni ciljevi iz uvodne izjave 3. posebno su važni za ove Smjernice. U svrhu poticanja ostvarenja tih ciljeva, strategijom Europa 2020. predlaže se „Europa koja učinkovitije raspolaže resursima” kao jedna od sedam vodećih inicijativa (4). Cilj je te vodeće inicijative stvaranje okvira za politike radi poticanja preusmjeravanja na resursno učinkovito gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika koje pomaže:

(a)

povećati gospodarsku učinkovitost uz istodobno smanjenje uporabe resursa;

| (b) | prepoznati i stvoriti nove mogućnosti za gospodarski rast i veće inovacije te povećati konkurentnost Unije; |
| --- | --- |

(b)

prepoznati i stvoriti nove mogućnosti za gospodarski rast i veće inovacije te povećati konkurentnost Unije;

| (c) | osigurati sigurnost isporuke ključnih resursa; |
| --- | --- |

(c)

osigurati sigurnost isporuke ključnih resursa;

| (d) | u borbi protiv klimatskih promjena i ograničavanju učinka uporabe resursa na okoliš. |
| --- | --- |

(d)

u borbi protiv klimatskih promjena i ograničavanju učinka uporabe resursa na okoliš.

| (6) | U tom bi kontekstu trebalo podsjetiti da se u Planu učinkovite uporabe resursa (5) te nekim zaključcima Vijeća poziva na ukidanje subvencija štetnih za okoliš (6). U okviru ovih Smjernica stoga bi trebalo razmotriti negativne utjecaje subvencija štetnih za okoliš i pritom uzeti u obzir potrebu pronalaska kompromisa među različitim područjima i politikama kako je prepoznato vodećom inicijativom. Ovim smjernicama nisu obuhvaćene potpore za ekstrakciju fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(6)

U tom bi kontekstu trebalo podsjetiti da se u Planu učinkovite uporabe resursa (5) te nekim zaključcima Vijeća poziva na ukidanje subvencija štetnih za okoliš (6). U okviru ovih Smjernica stoga bi trebalo razmotriti negativne utjecaje subvencija štetnih za okoliš i pritom uzeti u obzir potrebu pronalaska kompromisa među različitim područjima i politikama kako je prepoznato vodećom inicijativom. Ovim smjernicama nisu obuhvaćene potpore za ekstrakciju fosilnih goriva.

| (7) | U spomenutom se Planu države članice pozivaju i da poboljšaju učinkovitosti pri ostvarivanju koristi od zakonodavstva Unije (7). Kako bi se spriječilo da mjere državne potpore rezultiraju štetom za okoliš, države članice ponajprije moraju osigurati i sukladnost sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša i izvršiti procjenu utjecaja na okoliš kada se to zahtijeva u skladu s pravom Unije te osigurati sve potrebne dozvole. |
| --- | --- |

(7)

U spomenutom se Planu države članice pozivaju i da poboljšaju učinkovitosti pri ostvarivanju koristi od zakonodavstva Unije (7). Kako bi se spriječilo da mjere državne potpore rezultiraju štetom za okoliš, države članice ponajprije moraju osigurati i sukladnost sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša i izvršiti procjenu utjecaja na okoliš kada se to zahtijeva u skladu s pravom Unije te osigurati sve potrebne dozvole.

| (8) | U Komunikaciji „Energija 2020. – strategija za konkurentnu, održivu i sigurnu energiju (8)” kao dijelu vodeće inicijative „učinkovito gospodarenje resursima u Europi” već je zaključeno da će se ugroziti ciljevi sigurnog, prihvatljivog i održivog energetskog tržišta ako ne dođe do nadogradnje dalekovodnih mreža za prijenos električne energije, zamjene zastarjelih elektrana konkurentnim i čistim alternativama te uporabe energije na učinkovitiji način u cijelom energetskom lancu. |
| --- | --- |

(8)

U Komunikaciji „Energija 2020. – strategija za konkurentnu, održivu i sigurnu energiju (8)” kao dijelu vodeće inicijative „učinkovito gospodarenje resursima u Europi” već je zaključeno da će se ugroziti ciljevi sigurnog, prihvatljivog i održivog energetskog tržišta ako ne dođe do nadogradnje dalekovodnih mreža za prijenos električne energije, zamjene zastarjelih elektrana konkurentnim i čistim alternativama te uporabe energije na učinkovitiji način u cijelom energetskom lancu.

| (9) | Okvir za 2030. poziva na ambicioznu obvezu smanjivanja emisija stakleničkih plinova u skladu s planom za 2050. U ispunjenju tog cilja trebao bi se slijediti ekonomičan pristup, čime bi se državama članicama omogućila fleksibilnost za definiranje prijelaza na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u skladu sa svojim okolnostima i poticanje politike istraživanja i inovacija kako bi se pružila potpora klimatskom i energetskom okviru za razdoblje nakon 2020. Ovim se Smjernicama poštuju ta načela i priprema temelj za okvir za 2030. |
| --- | --- |

(9)

Okvir za 2030. poziva na ambicioznu obvezu smanjivanja emisija stakleničkih plinova u skladu s planom za 2050. U ispunjenju tog cilja trebao bi se slijediti ekonomičan pristup, čime bi se državama članicama omogućila fleksibilnost za definiranje prijelaza na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u skladu sa svojim okolnostima i poticanje politike istraživanja i inovacija kako bi se pružila potpora klimatskom i energetskom okviru za razdoblje nakon 2020. Ovim se Smjernicama poštuju ta načela i priprema temelj za okvir za 2030.

| (10) | U ovim Smjernicama Komisija utvrđuje uvjete prema kojima se potpore za energiju i okoliš mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(10)

U ovim Smjernicama Komisija utvrđuje uvjete prema kojima se potpore za energiju i okoliš mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

| (11) | U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora (9) Komisija je najavila tri cilja koja se ostvaruju modernizacijom kontrole državnih potpora:






  (a) | poticanje održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu; |
| --- | --- | --- |

(11)

U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora (9) Komisija je najavila tri cilja koja se ostvaruju modernizacijom kontrole državnih potpora:

(a)

poticanje održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu;

| (b) | usmjeravanje ex ante kontrole Komisije na slučajeve s najvećim utjecajem na unutarnje tržište te jačanje suradnje s državama članicama u provedbi propisa o državnim potporama; |
| --- | --- |

(b)

usmjeravanje ex ante kontrole Komisije na slučajeve s najvećim utjecajem na unutarnje tržište te jačanje suradnje s državama članicama u provedbi propisa o državnim potporama;

| (c) | pojednostavljenje pravila i brže donošenje odluka. |
| --- | --- |

(c)

pojednostavljenje pravila i brže donošenje odluka.

| (12) | Komunikacijom se ponajprije poziva na zajednički pristup u preispitivanju različitih smjernica i okvira koji se temelje na jačanju unutarnjeg tržišta, promicanju veće učinkovitosti u javnoj potrošnji s pomoću većeg doprinosa državnih potpora ciljevima od zajedničkog interesa, većoj kontroli učinka poticaja, ograničavanju potpora na najmanju moguću mjeru i sprečavanju mogućih negativnih učinaka potpora na tržišno natjecanje i trgovinu. Uvjeti spojivosti utvrđeni u ovim smjernicama temelje se na tim zajedničkim načelima procjene. |
| --- | --- |

(12)

Komunikacijom se ponajprije poziva na zajednički pristup u preispitivanju različitih smjernica i okvira koji se temelje na jačanju unutarnjeg tržišta, promicanju veće učinkovitosti u javnoj potrošnji s pomoću većeg doprinosa državnih potpora ciljevima od zajedničkog interesa, većoj kontroli učinka poticaja, ograničavanju potpora na najmanju moguću mjeru i sprečavanju mogućih negativnih učinaka potpora na tržišno natjecanje i trgovinu. Uvjeti spojivosti utvrđeni u ovim smjernicama temelje se na tim zajedničkim načelima procjene.

1.   PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

1.1.   Područje primjene

| (13) | Ove se smjernice primjenjuju na državne potpore dodijeljene za ciljeve zaštite okoliša ili energetske ciljeve u svim sektorima na koje se odnosi Ugovor ako su te mjere obuhvaćene odjeljkom 1.2. Stoga se primjenjuju i na one sektore koji podliježu posebnim pravilima Unije o državnim potporama (za promet (10), ugljen, poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo i akvakulturu), osim ako se tim posebnim pravilima određuje drukčije. |
| --- | --- |

(13)

Ove se smjernice primjenjuju na državne potpore dodijeljene za ciljeve zaštite okoliša ili energetske ciljeve u svim sektorima na koje se odnosi Ugovor ako su te mjere obuhvaćene odjeljkom 1.2. Stoga se primjenjuju i na one sektore koji podliježu posebnim pravilima Unije o državnim potporama (za promet (10), ugljen, poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo i akvakulturu), osim ako se tim posebnim pravilima određuje drukčije.

| (14) | U poljoprivredi, ribarstvu i akvakulturi ove Smjernice primjenjuju se na potpore za zaštitu okoliša u korist poduzetnika koji se bave preradom i prodajom proizvoda i, pod određenim uvjetima, poduzetnicima uključenima u primarnu proizvodnju. Na te se sektore primjenjuju sljedeći uvjeti:






  (a) | u slučaju poduzetnika koji se bave preradom i prodajom ribarskih proizvoda, ako se potpora odnosi na prihvatljive izdatke na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (11) ili njegovu nasljedniku (12), maksimalni je dopušteni intenzitet potpore stopa predviđena ovim smjernicama ili stopa utvrđena u toj Uredbi, ovisno o tome koja je stopa viša; |
| --- | --- | --- |

(14)

U poljoprivredi, ribarstvu i akvakulturi ove Smjernice primjenjuju se na potpore za zaštitu okoliša u korist poduzetnika koji se bave preradom i prodajom proizvoda i, pod određenim uvjetima, poduzetnicima uključenima u primarnu proizvodnju. Na te se sektore primjenjuju sljedeći uvjeti:

(a)

u slučaju poduzetnika koji se bave preradom i prodajom ribarskih proizvoda, ako se potpora odnosi na prihvatljive izdatke na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (11) ili njegovu nasljedniku (12), maksimalni je dopušteni intenzitet potpore stopa predviđena ovim smjernicama ili stopa utvrđena u toj Uredbi, ovisno o tome koja je stopa viša;

| (b) | u području primarne poljoprivredne proizvodnje, mjera sufinanciranih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i mjera potpore za šumarstvo ove se Smjernice primjenjuje samo ako se Smjernicama Zajednice za državne potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. (13), kako su izmijenjene ili zamijenjene, ne određuju posebna pravila; |
| --- | --- |

(b)

u području primarne poljoprivredne proizvodnje, mjera sufinanciranih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i mjera potpore za šumarstvo ove se Smjernice primjenjuje samo ako se Smjernicama Zajednice za državne potpore u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. (13), kako su izmijenjene ili zamijenjene, ne određuju posebna pravila;

| (c) | u području primarne proizvodnje u ribarstvu i akvakulturi ove se Smjernice primjenjuju samo ako ne postoje posebne odredbe o potporama za ciljeve zaštite okoliša odnosno energetske ciljeve. |
| --- | --- |

(c)

u području primarne proizvodnje u ribarstvu i akvakulturi ove se Smjernice primjenjuju samo ako ne postoje posebne odredbe o potporama za ciljeve zaštite okoliša odnosno energetske ciljeve.

| (15) | Ove se smjernice ne primjenjuju:






  (a) | na oblikovanje i proizvodnju proizvoda, strojeva ili prijevoznih sredstava prihvatljivih za okoliš radi uporabe uz potrošnju manje količine prirodnih resursa te na mjere koje se poduzimaju u pogonima ili drugim proizvodnim jedinicama radi poboljšanja sigurnosti ili higijene (14); |
| --- | --- | --- |

(15)

Ove se smjernice ne primjenjuju:

(a)

na oblikovanje i proizvodnju proizvoda, strojeva ili prijevoznih sredstava prihvatljivih za okoliš radi uporabe uz potrošnju manje količine prirodnih resursa te na mjere koje se poduzimaju u pogonima ili drugim proizvodnim jedinicama radi poboljšanja sigurnosti ili higijene (14);

| (b) | na financiranje mjera za zaštitu okoliša koje se odnose na infrastrukturu u zračnom, cestovnom i željezničkom prometu, prometu unutarnjim plovnim putovima i pomorskom prometu; |
| --- | --- |

(b)

na financiranje mjera za zaštitu okoliša koje se odnose na infrastrukturu u zračnom, cestovnom i željezničkom prometu, prometu unutarnjim plovnim putovima i pomorskom prometu;

| (c) | na izgubljene investicije kako su utvrđene Komunikacijom Komisije koja se odnosi na metodologiju za analiziranje državnih potpora povezanih s izgubljenim investicijama (15); |
| --- | --- |

(c)

na izgubljene investicije kako su utvrđene Komunikacijom Komisije koja se odnosi na metodologiju za analiziranje državnih potpora povezanih s izgubljenim investicijama (15);

| (d) | na državne potpore za istraživanje, razvoj i inovacije (16) koje podliježu pravilima utvrđenima u okviru Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (17); |
| --- | --- |

(d)

na državne potpore za istraživanje, razvoj i inovacije (16) koje podliježu pravilima utvrđenima u okviru Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (17);

| (e) | na državne potpore za mjere bioraznolikosti (18). |
| --- | --- |

(e)

na državne potpore za mjere bioraznolikosti (18).

| (16) | Potpore za zaštitu okoliša i energiju ne mogu se dodijeliti poduzetnicima u teškoćama kako je za potrebe ovih smjernica definirano u primjenjivim smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (19), kako su izmijenjene ili zamijenjene. |
| --- | --- |

(16)

Potpore za zaštitu okoliša i energiju ne mogu se dodijeliti poduzetnicima u teškoćama kako je za potrebe ovih smjernica definirano u primjenjivim smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (19), kako su izmijenjene ili zamijenjene.

| (17) | Pri procjeni potpore u korist poduzetnika koji podliježe nalogu za povrat sredstava nakon prethodne odluke Komisije kojom je potpora ocijenjena protuzakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, Komisija će u obzir uzeti iznos potpore koji je još potrebno vratiti (20). |
| --- | --- |

(17)

Pri procjeni potpore u korist poduzetnika koji podliježe nalogu za povrat sredstava nakon prethodne odluke Komisije kojom je potpora ocijenjena protuzakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, Komisija će u obzir uzeti iznos potpore koji je još potrebno vratiti (20).

1.2.   Mjere potpora obuhvaćene Smjernicama

| (18) | Komisija je utvrdila više mjera za zaštitu okoliša i energiju za koje državne potpore prema određenim uvjetima mogu biti spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora:






  (a) | potpore za poduzeća koja premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije (uključujući potpore za nabavu novih prijevoznih sredstava); |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija je utvrdila više mjera za zaštitu okoliša i energiju za koje državne potpore prema određenim uvjetima mogu biti spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora:

(a)

potpore za poduzeća koja premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije (uključujući potpore za nabavu novih prijevoznih sredstava);

| (b) | potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije; |
| --- | --- |

(b)

potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije;

| (c) | potpore za studije zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(c)

potpore za studije zaštite okoliša;

| (d) | potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija; |
| --- | --- |

(d)

potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija;

| (e) | potpore za energiju iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(e)

potpore za energiju iz obnovljivih izvora;

| (f) | potpore za mjere energetske učinkovitosti, uključujući kogeneraciju i centralizirano grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

(f)

potpore za mjere energetske učinkovitosti, uključujući kogeneraciju i centralizirano grijanje i hlađenje;

| (g) | potpore za učinkovitu uporabu resursa i posebno potpore za gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

(g)

potpore za učinkovitu uporabu resursa i posebno potpore za gospodarenje otpadom;

| (h) | potpore za hvatanje, transport i skladištenje CO2 uključujući pojedinačne elemente lanca tehnologije za hvatanje i skladištenje ugljika (tehnologija CCS); |
| --- | --- |

(h)

potpore za hvatanje, transport i skladištenje CO2 uključujući pojedinačne elemente lanca tehnologije za hvatanje i skladištenje ugljika (tehnologija CCS);

| i. | potpore u obliku smanjenja ili oslobođenja od poreza za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

i.

potpore u obliku smanjenja ili oslobođenja od poreza za zaštitu okoliša;

| (j) | potpore u obliku smanjenja financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(j)

potpore u obliku smanjenja financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora;

| (k) | potpore za energetsku infrastrukturu; |
| --- | --- |

(k)

potpore za energetsku infrastrukturu;

| (l) | potpore za mjere adekvatnosti proizvodnje; |
| --- | --- |

(l)

potpore za mjere adekvatnosti proizvodnje;

| (m) | potpore u obliku trgovanja dozvolama; |
| --- | --- |

(m)

potpore u obliku trgovanja dozvolama;

| (n) | potpore za premještanje poduzetnika. |
| --- | --- |

(n)

potpore za premještanje poduzetnika.

1.3.   Definicije

| (19) | Za potrebe ovih Smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:






  (1) | „zaštita okoliša” znači svako djelovanje kojim se ublažava i sprečava šteta nanesena fizičkom okolišu ili prirodnim resursima, nastala zbog djelatnosti korisnika, kojim se smanjuje rizik takve štete ili koji vodi učinkovitijoj uporabi prirodnih resursa, uključujući mjere štednje energije i uporabu obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- | --- |

(19)

Za potrebe ovih Smjernica primjenjuju se sljedeće definicije:

(1)

„zaštita okoliša” znači svako djelovanje kojim se ublažava i sprečava šteta nanesena fizičkom okolišu ili prirodnim resursima, nastala zbog djelatnosti korisnika, kojim se smanjuje rizik takve štete ili koji vodi učinkovitijoj uporabi prirodnih resursa, uključujući mjere štednje energije i uporabu obnovljivih izvora energije;

| (2) | „energetska učinkovitost” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenom potrošnje prije i poslije provedbe mjere poboljšanja energetske učinkovitosti, uz osiguranje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije; |
| --- | --- |

(2)

„energetska učinkovitost” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenom potrošnje prije i poslije provedbe mjere poboljšanja energetske učinkovitosti, uz osiguranje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije;

| (3) | „norma Unije” znači






  (a) | obvezna norma Unije kojom se određuju razine koje pojedinačni poduzetnici moraju postići u pogledu zaštite okoliša (21); ili |
| --- | --- | --- |

(3)

„norma Unije” znači

(a)

obvezna norma Unije kojom se određuju razine koje pojedinačni poduzetnici moraju postići u pogledu zaštite okoliša (21); ili

| (b) | obveza na temelju Direktive 2010/75/EU (22) za primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i osiguravanje da razine emisija onečišćujućih tvari nisu više nego što bi bile uz primjenu NRT-a; u slučaju da su razine emisija povezane s NRT-om utvrđene u provedbenim aktima donesenima na temelju Direktive 2010/75/EU, te će razine biti primjenjive za potrebe ovih Smjernica; ako su te razine izražene kao raspon, primjenjivat će se granica postizanja NRT-a. |
| --- | --- |

(b)

obveza na temelju Direktive 2010/75/EU (22) za primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i osiguravanje da razine emisija onečišćujućih tvari nisu više nego što bi bile uz primjenu NRT-a; u slučaju da su razine emisija povezane s NRT-om utvrđene u provedbenim aktima donesenima na temelju Direktive 2010/75/EU, te će razine biti primjenjive za potrebe ovih Smjernica; ako su te razine izražene kao raspon, primjenjivat će se granica postizanja NRT-a.

| (4) | „ekološka inovacija” znači svi oblici inovacijskih aktivnosti koje dovode do znatnog poboljšanja zaštite okoliša ili su na to usmjerene, uključujući nove proizvodne procese, nove proizvode ili usluge i nove metode upravljanja i poslovanja čijom bi se uporabom ili provedbom vjerojatno spriječili ili znatno umanjili rizici za okoliš, onečišćenje i drugi negativni učinci koji proizlaze iz uporabe resursa, tijekom životnog ciklusa povezanih aktivnosti.
  Za potrebe ove definicije, sljedeće se stavke ne smatraju inovacijama:






  i. | male izmjene ili poboljšanja; |
| --- | --- | --- |

(4)

„ekološka inovacija” znači svi oblici inovacijskih aktivnosti koje dovode do znatnog poboljšanja zaštite okoliša ili su na to usmjerene, uključujući nove proizvodne procese, nove proizvode ili usluge i nove metode upravljanja i poslovanja čijom bi se uporabom ili provedbom vjerojatno spriječili ili znatno umanjili rizici za okoliš, onečišćenje i drugi negativni učinci koji proizlaze iz uporabe resursa, tijekom životnog ciklusa povezanih aktivnosti.

Za potrebe ove definicije, sljedeće se stavke ne smatraju inovacijama:

i.

male izmjene ili poboljšanja;

| ii. | povećanje proizvodnih ili uslužnih kapaciteta dodavanjem proizvodnih ili logističkih sustava vrlo sličnih onima koji se već upotrebljavaju; |
| --- | --- |

ii.

povećanje proizvodnih ili uslužnih kapaciteta dodavanjem proizvodnih ili logističkih sustava vrlo sličnih onima koji se već upotrebljavaju;

| iii. | promjene u poslovnoj praksi, organizaciji radnog mjesta ili vanjskih odnosa koje se temelje na organizacijskim metodama koje poduzetnik već primjenjuje; |
| --- | --- |

iii.

promjene u poslovnoj praksi, organizaciji radnog mjesta ili vanjskih odnosa koje se temelje na organizacijskim metodama koje poduzetnik već primjenjuje;

| iv. | promjene upravljačke strategije; |
| --- | --- |

iv.

promjene upravljačke strategije;

| v. | spajanja i preuzimanja;; |
| --- | --- |

v.

spajanja i preuzimanja;;

| vi. | prestanak uporabe procesa; |
| --- | --- |

vi.

prestanak uporabe procesa;

| vii. | jednostavna zamjena ili proširenje temeljnog kapitala; |
| --- | --- |

vii.

jednostavna zamjena ili proširenje temeljnog kapitala;

| viii. | promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, redovne, sezonske i druge ciklične promjene; |
| --- | --- |

viii.

promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, redovne, sezonske i druge ciklične promjene;

| ix. | trgovina novim ili znatno poboljšanim proizvodima; |
| --- | --- |

ix.

trgovina novim ili znatno poboljšanim proizvodima;

| (5) | „obnovljivi izvori energije” znači sljedeći obnovljivi nefosilni izvori energije: energija vjetra, solarna, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna i oceanska energija, energija vode, energija biomase, energija iz plinova s odlagališta, plinova iz postrojenja za preradu otpadnih voda i bioloških plinova; |
| --- | --- |

(5)

„obnovljivi izvori energije” znači sljedeći obnovljivi nefosilni izvori energije: energija vjetra, solarna, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna i oceanska energija, energija vode, energija biomase, energija iz plinova s odlagališta, plinova iz postrojenja za preradu otpadnih voda i bioloških plinova;

| (6) | „biomasa” znači biološki razgradiva frakcija proizvoda, otpada i ostataka iz poljoprivrede (uključujući tvari životinjskog i biljnog podrijetla), šumarstva i s tim povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biološki plinovi i biološki razgradiva frakcija industrijskog i komunalnog otpada; |
| --- | --- |

(6)

„biomasa” znači biološki razgradiva frakcija proizvoda, otpada i ostataka iz poljoprivrede (uključujući tvari životinjskog i biljnog podrijetla), šumarstva i s tim povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biološki plinovi i biološki razgradiva frakcija industrijskog i komunalnog otpada;

| (7) | „biogorivo” znači tekuće ili plinovito gorivo za potrebe prometa koje se proizvodi iz biomase; |
| --- | --- |

(7)

„biogorivo” znači tekuće ili plinovito gorivo za potrebe prometa koje se proizvodi iz biomase;

| (8) | „tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se upotrebljava u energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje proizvedenu iz biomase; |
| --- | --- |

(8)

„tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se upotrebljava u energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje proizvedenu iz biomase;

| (9) | „održivo biogorivo” znači biogorivo koje ispunjuje uvjete održivosti utvrđene u članku 17. Direktive (EZ) 2009/28 Europskog parlamenta i Vijeća (23) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora i svakoj izmjeni te Direktive (24); |
| --- | --- |

(9)

„održivo biogorivo” znači biogorivo koje ispunjuje uvjete održivosti utvrđene u članku 17. Direktive (EZ) 2009/28 Europskog parlamenta i Vijeća (23) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora i svakoj izmjeni te Direktive (24);

| (10) | „mehanizam suradnje” znači mehanizam koji ispunjuje uvjete iz članka 6., 7. ili 8. Direktive (EZ) 2009/28; |
| --- | --- |

(10)

„mehanizam suradnje” znači mehanizam koji ispunjuje uvjete iz članka 6., 7. ili 8. Direktive (EZ) 2009/28;

| (11) | „energija iz obnovljivih izvora energije” znači energija koju proizvode postrojenja koja upotrebljavaju samo obnovljive izvore energije te udio, izražen u kalorijskoj vrijednosti, energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u hibridnim postrojenjima koja upotrebljavaju i konvencionalne izvore energije te uključuje obnovljivu električnu energiju koja se upotrebljava za punjenje sustava skladištenje, ali ne uključuje električnu energiju proizvedenu kao rezultat sustava za skladištenje; |
| --- | --- |

(11)

„energija iz obnovljivih izvora energije” znači energija koju proizvode postrojenja koja upotrebljavaju samo obnovljive izvore energije te udio, izražen u kalorijskoj vrijednosti, energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u hibridnim postrojenjima koja upotrebljavaju i konvencionalne izvore energije te uključuje obnovljivu električnu energiju koja se upotrebljava za punjenje sustava skladištenje, ali ne uključuje električnu energiju proizvedenu kao rezultat sustava za skladištenje;

| (12) | „kogeneracija” ili suproizvodnja toplinske i električne energije (CHP) znači istovremena proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u jednom procesu; |
| --- | --- |

(12)

„kogeneracija” ili suproizvodnja toplinske i električne energije (CHP) znači istovremena proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u jednom procesu;

| (13) | „visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja odgovara definiciji visokoučinkovite kogeneracije utvrđenoj u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU (25); |
| --- | --- |

(13)

„visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja odgovara definiciji visokoučinkovite kogeneracije utvrđenoj u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU (25);

| (14) | „energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači centralizirano grijanje i hlađenje koje odgovara definiciji sustava učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u članku 2. stavcima 41. i 42. Direktive 2012/27/EU (26). Definicija uključuje postrojenja za proizvodnju grijanja/hlađenja i mrežu (uključujući povezane objekte) potrebnu za distribuciju grijanja/hlađenja od proizvodnih jedinica do prostora potrošača; |
| --- | --- |

(14)

„energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači centralizirano grijanje i hlađenje koje odgovara definiciji sustava učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u članku 2. stavcima 41. i 42. Direktive 2012/27/EU (26). Definicija uključuje postrojenja za proizvodnju grijanja/hlađenja i mrežu (uključujući povezane objekte) potrebnu za distribuciju grijanja/hlađenja od proizvodnih jedinica do prostora potrošača;

| (15) | „porez za zaštitu okoliša” znači porez s posebnom poreznom osnovicom koji ima jasan negativan učinak na okoliš ili koji za cilj ima oporezivanje određenih djelatnosti, roba ili usluga tako da troškovi zaštite okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili tako da se proizvođači i potrošači usmjere na djelatnosti koje su prihvatljivije za okoliš; |
| --- | --- |

(15)

„porez za zaštitu okoliša” znači porez s posebnom poreznom osnovicom koji ima jasan negativan učinak na okoliš ili koji za cilj ima oporezivanje određenih djelatnosti, roba ili usluga tako da troškovi zaštite okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili tako da se proizvođači i potrošači usmjere na djelatnosti koje su prihvatljivije za okoliš;

| (16) | „najniža razina oporezivanja u Uniji” znači najniža razina oporezivanja koja je predviđena zakonodavstvom Unije; za energente i električnu energiju znači najnižu razinu oporezivanja određenu u Prilogu I. Direktivi Vijeća 2003/96/EZ (27); |
| --- | --- |

(16)

„najniža razina oporezivanja u Uniji” znači najniža razina oporezivanja koja je predviđena zakonodavstvom Unije; za energente i električnu energiju znači najnižu razinu oporezivanja određenu u Prilogu I. Direktivi Vijeća 2003/96/EZ (27);

| (17) | „malo i srednje poduzeće” (MSP) znači poduzetnik koji ispunjuje uvjete utvrđene u Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. o definiranju mikro, malih i srednjih poduzeća (28); |
| --- | --- |

(17)

„malo i srednje poduzeće” (MSP) znači poduzetnik koji ispunjuje uvjete utvrđene u Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. o definiranju mikro, malih i srednjih poduzeća (28);

| (18) | „veliko poduzeće” i „veliki poduzetnik” znači poduzeća koja nisu obuhvaćena definicijom MSP-a; |
| --- | --- |

(18)

„veliko poduzeće” i „veliki poduzetnik” znači poduzeća koja nisu obuhvaćena definicijom MSP-a;

| (19) | „pojedinačna potpora” znači potpora odobrena bilo na temelju programa potpora bilo jednokratno; |
| --- | --- |

(19)

„pojedinačna potpora” znači potpora odobrena bilo na temelju programa potpora bilo jednokratno;

| (20) | „intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova; svi iznosi koji se upotrebljavaju moraju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada; ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore mora biti izražen kao ekvivalent bespovratnog sredstva; potpora isplaćena u nekoliko obroka mora se izračunati kao vrijednost u trenutku njezine dodjele; kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore u povoljnim zajmovima mora biti kamatna stopa na snazi u vrijeme dodjele; intenzitet potpore računa se po korisniku; |
| --- | --- |

(20)

„intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova; svi iznosi koji se upotrebljavaju moraju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada; ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore mora biti izražen kao ekvivalent bespovratnog sredstva; potpora isplaćena u nekoliko obroka mora se izračunati kao vrijednost u trenutku njezine dodjele; kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore u povoljnim zajmovima mora biti kamatna stopa na snazi u vrijeme dodjele; intenzitet potpore računa se po korisniku;

| (21) | „operativna korist” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, u prvom redu uštede troškova ili dodatne pomoćne proizvodnje u izravnoj vezi s dodatnim ulaganjem u zaštitu okoliša i, prema potrebi, koristi dobivene iz drugih mjera potpore bez obzira na to jesu li one državne potpore ili ne, uključujući operativne potpore dodijeljene za iste prihvatljive troškove, zajamčene tarife ili druge mjere potpore; |
| --- | --- |

(21)

„operativna korist” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, u prvom redu uštede troškova ili dodatne pomoćne proizvodnje u izravnoj vezi s dodatnim ulaganjem u zaštitu okoliša i, prema potrebi, koristi dobivene iz drugih mjera potpore bez obzira na to jesu li one državne potpore ili ne, uključujući operativne potpore dodijeljene za iste prihvatljive troškove, zajamčene tarife ili druge mjere potpore;

| (22) | „operativni trošak” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, u prvom redu dodatni trošak proizvodnje kao što je trošak održavanja koji proizlazi iz dodatnog ulaganja u zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

(22)

„operativni trošak” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, u prvom redu dodatni trošak proizvodnje kao što je trošak održavanja koji proizlazi iz dodatnog ulaganja u zaštitu okoliša;

| (23) | „materijalna imovina” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, ulaganja u zemljište koja su nužno potrebna kako bi se zadovoljili ciljevi zaštite okoliša, ulaganja u građevine, postrojenja i opremu s namjerom smanjenja ili uklanjanja onečišćenja i neugodnosti te ulaganja u prilagodbu proizvodnih metoda u svrhu zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(23)

„materijalna imovina” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, ulaganja u zemljište koja su nužno potrebna kako bi se zadovoljili ciljevi zaštite okoliša, ulaganja u građevine, postrojenja i opremu s namjerom smanjenja ili uklanjanja onečišćenja i neugodnosti te ulaganja u prilagodbu proizvodnih metoda u svrhu zaštite okoliša;

| (24) | „nematerijalna imovina” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, troškovi prijenosa tehnologije ishođenjem uporabnih dozvola ili patentiranog i nepatentiranog znanja ako su ti troškovi u skladu sa sljedećim uvjetima:






  (a) | mora se voditi kao imovina koja se amortizira; |
| --- | --- | --- |

(24)

„nematerijalna imovina” znači, za potrebe izračuna prihvatljivih troškova, troškovi prijenosa tehnologije ishođenjem uporabnih dozvola ili patentiranog i nepatentiranog znanja ako su ti troškovi u skladu sa sljedećim uvjetima:

(a)

mora se voditi kao imovina koja se amortizira;

| (b) | mora biti kupljena po tržišnim uvjetima od poduzetnika nad kojim kupac nema neposredan ili posredan utjecaj; |
| --- | --- |

(b)

mora biti kupljena po tržišnim uvjetima od poduzetnika nad kojim kupac nema neposredan ili posredan utjecaj;

| (c) | mora biti uključena u imovinu poduzetnika i ostati u poslovnoj jedinici primatelja potpore te se ondje upotrebljavati u razdoblju od najmanje pet godina; taj se uvjet ne primjenjuje ako je ta nematerijalna imovina tehnološki zastarjela; ako se takva imovina proda tijekom pet godina, prinos od prodaje mora se odbiti od prihvatljivih troškova te se cijeli iznos ili dio iznosa potpore mora, prema potrebi, nadoknaditi; |
| --- | --- |

(c)

mora biti uključena u imovinu poduzetnika i ostati u poslovnoj jedinici primatelja potpore te se ondje upotrebljavati u razdoblju od najmanje pet godina; taj se uvjet ne primjenjuje ako je ta nematerijalna imovina tehnološki zastarjela; ako se takva imovina proda tijekom pet godina, prinos od prodaje mora se odbiti od prihvatljivih troškova te se cijeli iznos ili dio iznosa potpore mora, prema potrebi, nadoknaditi;

| (25) | „internalizacija troškova” znači načelo da bi svi troškovi povezani sa zaštitom okoliša trebali biti sadržani u proizvodnim troškovima poduzetnika onečišćivača; |
| --- | --- |

(25)

„internalizacija troškova” znači načelo da bi svi troškovi povezani sa zaštitom okoliša trebali biti sadržani u proizvodnim troškovima poduzetnika onečišćivača;

| (26) | „onečišćivač” znači osoba koja izravno ili neizravno nanosi štetu okolišu ili stvara uvjete koji vode takvoj šteti (29); |
| --- | --- |

(26)

„onečišćivač” znači osoba koja izravno ili neizravno nanosi štetu okolišu ili stvara uvjete koji vode takvoj šteti (29);

| (27) | „onečišćenje” znači šteta koju je prouzročio onečišćivač izravno ili neizravno nanoseći štetu okolišu, odnosno stvarajući uvjete koji vode takvoj šteti za fizički okoliš ili prirodna bogatstva; |
| --- | --- |

(27)

„onečišćenje” znači šteta koju je prouzročio onečišćivač izravno ili neizravno nanoseći štetu okolišu, odnosno stvarajući uvjete koji vode takvoj šteti za fizički okoliš ili prirodna bogatstva;

| (28) | „načelo ‚onečišćivač plaća’” znači da troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje treba snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje; |
| --- | --- |

(28)

„načelo ‚onečišćivač plaća’” znači da troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje treba snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje;

| (29) | „onečišćena lokacija” znači lokacija na kojoj je potvrđena prisutnost opasnih tvari, koju je uzrokovao čovjek, do te mjere da predstavlja znatan rizik za zdravlje ljudi ili okoliš uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta; |
| --- | --- |

(29)

„onečišćena lokacija” znači lokacija na kojoj je potvrđena prisutnost opasnih tvari, koju je uzrokovao čovjek, do te mjere da predstavlja znatan rizik za zdravlje ljudi ili okoliš uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta;

| (30) | „jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora; |
| --- | --- |

(30)

„jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;

| (31) | „energetska infrastruktura” znači svaka fizička oprema ili objekt koji je smješten unutar Unije ili povezuje Uniju s najmanje jednom trećom zemljom, a razvrstan je u jednu od sljedećih kategorija:






  (a) | za električnu energiju:






  i. | infrastruktura za prijenos, kako je utvrđena u članku 2. stavku 3. Direktive 2009/72/EZ (30); |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

„energetska infrastruktura” znači svaka fizička oprema ili objekt koji je smješten unutar Unije ili povezuje Uniju s najmanje jednom trećom zemljom, a razvrstan je u jednu od sljedećih kategorija:

(a)

za električnu energiju:

i.

infrastruktura za prijenos, kako je utvrđena u članku 2. stavku 3. Direktive 2009/72/EZ (30);

| ii. | infrastruktura za distribuciju, kako je utvrđena u članku 2. stavku 5. Direktive 2009/72/EZ (30); |
| --- | --- |

ii.

infrastruktura za distribuciju, kako je utvrđena u članku 2. stavku 5. Direktive 2009/72/EZ (30);

| iii. | objekti za skladištenje električne energije, utvrđeni kao objekti za trajno ili privremeno skladištenje električne energije u nadzemnoj ili podzemnoj infrastrukturi ili geološkim lokacijama, pod uvjetom da su izravno povezani na visokonaponske kabele oblikovane za napon od 110 kV ili više; |
| --- | --- |

iii.

objekti za skladištenje električne energije, utvrđeni kao objekti za trajno ili privremeno skladištenje električne energije u nadzemnoj ili podzemnoj infrastrukturi ili geološkim lokacijama, pod uvjetom da su izravno povezani na visokonaponske kabele oblikovane za napon od 110 kV ili više;

| iv. | svaka oprema ili postrojenje koji su potrebni kako bi sustavi utvrđeni u točkama i. do iii. radili na siguran, zaštićen i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora na svim naponskim razinama i podstanicama; i |
| --- | --- |

iv.

svaka oprema ili postrojenje koji su potrebni kako bi sustavi utvrđeni u točkama i. do iii. radili na siguran, zaštićen i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora na svim naponskim razinama i podstanicama; i

| v. | pametne mreže, utvrđene kao svaka oprema, kabel ili postrojenje, na razini prijenosa niskonaponske i srednjenaponske distribucije s ciljem dvostrane digitalne komunikacije u stvarnom vremenu ili gotovo stvarnom vremenu, interaktivnog i pametnog praćenja i upravljanja proizvodnjom, prijenosom, distribucijom i potrošnjom električne energije u elektroenergetskoj mreži za potrebe razvoja mreže koja učinkovito objedinjuje ponašanje i djelatnosti svih korisnika koji su na nju spojeni, tj. proizvođača, potrošača i onih koji rade oboje, kako bi se osigurao ekonomski učinkovit i održiv elektroenergetski sustav s niskim gubitcima te visokom kakvoćom i sigurnošću opskrbe i zaštitom; |
| --- | --- |

v.

pametne mreže, utvrđene kao svaka oprema, kabel ili postrojenje, na razini prijenosa niskonaponske i srednjenaponske distribucije s ciljem dvostrane digitalne komunikacije u stvarnom vremenu ili gotovo stvarnom vremenu, interaktivnog i pametnog praćenja i upravljanja proizvodnjom, prijenosom, distribucijom i potrošnjom električne energije u elektroenergetskoj mreži za potrebe razvoja mreže koja učinkovito objedinjuje ponašanje i djelatnosti svih korisnika koji su na nju spojeni, tj. proizvođača, potrošača i onih koji rade oboje, kako bi se osigurao ekonomski učinkovit i održiv elektroenergetski sustav s niskim gubitcima te visokom kakvoćom i sigurnošću opskrbe i zaštitom;

| (b) | za plin:






  i. | plinovodi za prijenos i distribuciju za transport prirodnog plina i bioplina koji čine dio mreže, isključujući visokotlačne plinovode koji se upotrebljavaju kao proizvodni plinovi ili za lokalnu distribuciju prirodnog plina; |
| --- | --- | --- |

(b)

za plin:

i.

plinovodi za prijenos i distribuciju za transport prirodnog plina i bioplina koji čine dio mreže, isključujući visokotlačne plinovode koji se upotrebljavaju kao proizvodni plinovi ili za lokalnu distribuciju prirodnog plina;

| ii. | podzemni skladišni objekti koji su povezani s visokotlačnim plinovodima iz točke i.; |
| --- | --- |

ii.

podzemni skladišni objekti koji su povezani s visokotlačnim plinovodima iz točke i.;

| iii. | objekti za prihvat, skladištenje, uplinjavanje ili dekompresiju ukapljenog prirodnog plina (UPP) ili stlačenog prirodnog plina (SPP); i |
| --- | --- |

iii.

objekti za prihvat, skladištenje, uplinjavanje ili dekompresiju ukapljenog prirodnog plina (UPP) ili stlačenog prirodnog plina (SPP); i

| iv. | svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi sustav radio na siguran, zaštićen i učinkovit način ili kako bi se omogućili dvosmjerni kapaciteti, uključujući postaje za stlačivanje plina; |
| --- | --- |

iv.

svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi sustav radio na siguran, zaštićen i učinkovit način ili kako bi se omogućili dvosmjerni kapaciteti, uključujući postaje za stlačivanje plina;

| (c) | za naftu:






  i. | naftovodi koji se upotrebljavaju za transport sirove nafte; |
| --- | --- | --- |

(c)

za naftu:

i.

naftovodi koji se upotrebljavaju za transport sirove nafte;

| ii. | crpne postaje i skladišni objekti potrebni za rad naftovoda za sirovu naftu; i |
| --- | --- |

ii.

crpne postaje i skladišni objekti potrebni za rad naftovoda za sirovu naftu; i

| iii. | svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi dotični sustav radio na ispravan, siguran i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora te uređaje za obrnuti protok; |
| --- | --- |

iii.

svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi dotični sustav radio na ispravan, siguran i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora te uređaje za obrnuti protok;

| (d) | za CO2: mreže plinovoda, uključujući povezane kompresorske stanice, za transport CO2 do skladišnih lokacija kako bi se CO2 ubrizgao u odgovarajuće podzemne geološke formacije radi trajnog skladištenja; |
| --- | --- |

(d)

za CO2: mreže plinovoda, uključujući povezane kompresorske stanice, za transport CO2 do skladišnih lokacija kako bi se CO2 ubrizgao u odgovarajuće podzemne geološke formacije radi trajnog skladištenja;

| (32) | „manjak financijskih sredstava” znači razliku između pozitivnih i negativnih novčanih tokova tijekom ulaganja, diskontiranih na njihovu trenutačnu vrijednost (najčešće s pomoću troška kapitala); |
| --- | --- |

(32)

„manjak financijskih sredstava” znači razliku između pozitivnih i negativnih novčanih tokova tijekom ulaganja, diskontiranih na njihovu trenutačnu vrijednost (najčešće s pomoću troška kapitala);

| (33) | „tehnologija za hvatanje i skladištenje ugljika” ili „CCS” znači skup tehnologija za hvatanje ugljikova dioksida (CO2) koji ispuštaju industrijska postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima ili biomasi, uključujući elektrane, njegov transport do odgovarajuće skladišne lokacije i ubrizgavanje CO2 u odgovarajuće podzemne geološke formacije za potrebe trajnog skladištenja CO2; |
| --- | --- |

(33)

„tehnologija za hvatanje i skladištenje ugljika” ili „CCS” znači skup tehnologija za hvatanje ugljikova dioksida (CO2) koji ispuštaju industrijska postrojenja koja se temelje na fosilnim gorivima ili biomasi, uključujući elektrane, njegov transport do odgovarajuće skladišne lokacije i ubrizgavanje CO2 u odgovarajuće podzemne geološke formacije za potrebe trajnog skladištenja CO2;

| (34) | „adekvatnost proizvodnje” znači razinu proizvedenih kapaciteta koja se smatra odgovarajućom za zadovoljavanje razina potražnje u državi članici u bilo kojem razdoblju, na temelju uporabe klasičnog statističkog pokazatelja koji upotrebljavaju organizacije za koje institucije Unije priznaju da imaju ključnu ulogu u stvaranju jedinstvenog tržišta električnom energijom, kao što je npr. Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E); |
| --- | --- |

(34)

„adekvatnost proizvodnje” znači razinu proizvedenih kapaciteta koja se smatra odgovarajućom za zadovoljavanje razina potražnje u državi članici u bilo kojem razdoblju, na temelju uporabe klasičnog statističkog pokazatelja koji upotrebljavaju organizacije za koje institucije Unije priznaju da imaju ključnu ulogu u stvaranju jedinstvenog tržišta električnom energijom, kao što je npr. Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E);

| (35) | „proizvođač” znači poduzetnik koji proizvodi električnu energiju u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

(35)

„proizvođač” znači poduzetnik koji proizvodi električnu energiju u komercijalne svrhe;

| (36) | „mjera adekvatnosti proizvodnje” znači mehanizam s ciljem osiguravanja da se na nacionalnoj razini postignu određene razine adekvatnosti proizvodnje; |
| --- | --- |

(36)

„mjera adekvatnosti proizvodnje” znači mehanizam s ciljem osiguravanja da se na nacionalnoj razini postignu određene razine adekvatnosti proizvodnje;

| (37) | „odgovornost za uravnoteženje” znači odgovornost za odstupanja između proizvodnje, potrošnje i tržišnih transakcija stranke za otklanjanje neravnoteže u određenom razdoblju namirivanja neravnoteže; |
| --- | --- |

(37)

„odgovornost za uravnoteženje” znači odgovornost za odstupanja između proizvodnje, potrošnje i tržišnih transakcija stranke za otklanjanje neravnoteže u određenom razdoblju namirivanja neravnoteže;

| (38) | „standardna obveza otklanjanja neravnoteže” znači nediskriminirajuća obveza otklanjanja neravnoteže u svim tehnologijama tako da niti jedan proizvođač nije oslobođen od te obveze; |
| --- | --- |

(38)

„standardna obveza otklanjanja neravnoteže” znači nediskriminirajuća obveza otklanjanja neravnoteže u svim tehnologijama tako da niti jedan proizvođač nije oslobođen od te obveze;

| (39) | „stranka za otklanjanje neravnoteže” (BRP) znači tržišni sudionik ili njegov izabrani predstavnik odgovoran za neravnotežu; |
| --- | --- |

(39)

„stranka za otklanjanje neravnoteže” (BRP) znači tržišni sudionik ili njegov izabrani predstavnik odgovoran za neravnotežu;

| (40) | „neravnoteža” znači odstupanje između proizvodnje, potrošnje i komercijalnih transakcija BRP-a u određenom razdoblju namirivanja neravnoteže; |
| --- | --- |

(40)

„neravnoteža” znači odstupanje između proizvodnje, potrošnje i komercijalnih transakcija BRP-a u određenom razdoblju namirivanja neravnoteže;

| (41) | „namirivanje neravnoteže” znači mehanizam financijske nagodbe u cilju vraćanja troškova uravnoteženja primjenjivih na neravnoteže BRP-ova; |
| --- | --- |

(41)

„namirivanje neravnoteže” znači mehanizam financijske nagodbe u cilju vraćanja troškova uravnoteženja primjenjivih na neravnoteže BRP-ova;

| (42) | „razdoblje namirivanja neravnoteže” znači vremenske jedinice koje se upotrebljavaju za izračun neravnoteža BRP-ova; |
| --- | --- |

(42)

„razdoblje namirivanja neravnoteže” znači vremenske jedinice koje se upotrebljavaju za izračun neravnoteža BRP-ova;

| (43) | „konkurentan natječajni postupak” znači nediskriminirajući postupak prikupljanja ponuda kojim se predviđa sudjelovanje dostatnog broja poduzetnika i kojim se potpore dodjeljuju bilo na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio ili na temelju dražbovne cijene. Osim toga, proračun ili obujam povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje, tako da potporu ne mogu dobiti svi sudionici postupka; |
| --- | --- |

(43)

„konkurentan natječajni postupak” znači nediskriminirajući postupak prikupljanja ponuda kojim se predviđa sudjelovanje dostatnog broja poduzetnika i kojim se potpore dodjeljuju bilo na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio ili na temelju dražbovne cijene. Osim toga, proračun ili obujam povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje, tako da potporu ne mogu dobiti svi sudionici postupka;

| (44) | „početak radova” znači ili početak građevinskih radova na ulaganju ili prva čvrsta obveza za naručivanje opreme ili druga obveza koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje preliminarnih studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine koja je izravno povezana sa stečenom poslovnom jedinicom; |
| --- | --- |

(44)

„početak radova” znači ili početak građevinskih radova na ulaganju ili prva čvrsta obveza za naručivanje opreme ili druga obveza koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje preliminarnih studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine koja je izravno povezana sa stečenom poslovnom jedinicom;

| (45) | „demonstracijski projekt” znači nekomercijalan projekt kojim se neka tehnologija demonstrira kao prva te vrste u Uniji i predstavlja znatnu inovaciju koja uvelike premašuje „vrhunac tehnologije”; |
| --- | --- |

(45)

„demonstracijski projekt” znači nekomercijalan projekt kojim se neka tehnologija demonstrira kao prva te vrste u Uniji i predstavlja znatnu inovaciju koja uvelike premašuje „vrhunac tehnologije”;

| (46) | „potpomognuta područja” znači područja utvrđena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. – 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora; |
| --- | --- |

(46)

„potpomognuta područja” znači područja utvrđena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. – 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora;

| (47) | „karta regionalnih potpora” znači popis područja koje je određena država članica utvrdila u skladu s uvjetima utvrđenima u Smjernicama o regionalnim državnim potporama 2014. – 2020. (31); |
| --- | --- |

(47)

„karta regionalnih potpora” znači popis područja koje je određena država članica utvrdila u skladu s uvjetima utvrđenima u Smjernicama o regionalnim državnim potporama 2014. – 2020. (31);

2.   PRIJAVLJENE POTPORE ZA ZAŠTITU OKOLIŠA I ENERGIJU

| (20) | Pojedinačna potpora dodijeljena na temelju prijavljenog programa potpora i dalje podliježe obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora ako potpora premašuje sljedeće pragove za prijavu (32) i nije dodijeljena na temelju konkurentnog natječajnog postupka:






  (a) | potpore za ulaganje: ako iznos potpore premašuje 15 milijuna EUR za jednog poduzetnika; |
| --- | --- | --- |

(20)

Pojedinačna potpora dodijeljena na temelju prijavljenog programa potpora i dalje podliježe obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora ako potpora premašuje sljedeće pragove za prijavu (32) i nije dodijeljena na temelju konkurentnog natječajnog postupka:

(a)

potpore za ulaganje: ako iznos potpore premašuje 15 milijuna EUR za jednog poduzetnika;

| (b) | operativne potpore za proizvodnju obnovljive električne energije i/ili istodobnu proizvodnju obnovljive topline: ako se potpora dodjeljuje postrojenjima za proizvodnju obnovljive električne energije na lokacijama gdje kapacitet proizvodnje obnovljive električne energije po lokaciji premašuje 250 megawatta („MW”); |
| --- | --- |

(b)

operativne potpore za proizvodnju obnovljive električne energije i/ili istodobnu proizvodnju obnovljive topline: ako se potpora dodjeljuje postrojenjima za proizvodnju obnovljive električne energije na lokacijama gdje kapacitet proizvodnje obnovljive električne energije po lokaciji premašuje 250 megawatta („MW”);

| (c) | operativne potpore za proizvodnju biogoriva: ako se potpora dodjeljuje postrojenju za proizvodnju biogoriva na lokacijama gdje proizvodnja koja iz toga proizlazi premašuje 150 000 tona („t”) godišnje; |
| --- | --- |

(c)

operativne potpore za proizvodnju biogoriva: ako se potpora dodjeljuje postrojenju za proizvodnju biogoriva na lokacijama gdje proizvodnja koja iz toga proizlazi premašuje 150 000 tona („t”) godišnje;

| (d) | operativne potpore za kogeneraciju: ako se potpora dodjeljuje postrojenju kogeneracije čiji kapacitet električne energije proizvedene kogeneracijom premašuje 300 MW; potpore za proizvodnju topline kogeneracijom procjenjivat će se u kontekstu prijava na temelju kapaciteta proizvodnje električne energije; |
| --- | --- |

(d)

operativne potpore za kogeneraciju: ako se potpora dodjeljuje postrojenju kogeneracije čiji kapacitet električne energije proizvedene kogeneracijom premašuje 300 MW; potpore za proizvodnju topline kogeneracijom procjenjivat će se u kontekstu prijava na temelju kapaciteta proizvodnje električne energije;

| (e) | potpore za energetsku infrastrukturu: ako iznos potpore premašuje 50 milijuna EUR za jednog poduzetnika po investicijskom projektu; |
| --- | --- |

(e)

potpore za energetsku infrastrukturu: ako iznos potpore premašuje 50 milijuna EUR za jednog poduzetnika po investicijskom projektu;

| (f) | potpore za hvatanje i skladištenje ugljika: ako iznos potpore premašuje 50 milijuna EUR po investicijskom projektu; |
| --- | --- |

(f)

potpore za hvatanje i skladištenje ugljika: ako iznos potpore premašuje 50 milijuna EUR po investicijskom projektu;

| (g) | potpore u obliku mjere adekvatnosti proizvodnje: ako iznos potpore premašuje 15 milijuna EUR po projektu po poduzetniku. |
| --- | --- |

(g)

potpore u obliku mjere adekvatnosti proizvodnje: ako iznos potpore premašuje 15 milijuna EUR po projektu po poduzetniku.

| (21) | Izuzeća od poreza, smanjenja poreza za zaštitu okoliša i izuzeća od financiranja energije iz obnovljivih izvora obuhvaćena odjeljkom 3.7. neće podlijegati uvjetima za pojedinačno prijavljene potpore. Međutim potpore dodijeljene u obliku fiskalne potpore koju ne pokriva odjeljak 3.7 ovih smjernica podlijegat će pojedinačnoj procjeni ako su pragovi u tom odjeljku premašeni. To se isto tako primjenjuje neovisno o tome koristi li se pojedinačni korisnik istodobno smanjenjem ili oslobođenjem od poreza u skladu s odjeljkom 3.7. |
| --- | --- |

(21)

Izuzeća od poreza, smanjenja poreza za zaštitu okoliša i izuzeća od financiranja energije iz obnovljivih izvora obuhvaćena odjeljkom 3.7. neće podlijegati uvjetima za pojedinačno prijavljene potpore. Međutim potpore dodijeljene u obliku fiskalne potpore koju ne pokriva odjeljak 3.7 ovih smjernica podlijegat će pojedinačnoj procjeni ako su pragovi u tom odjeljku premašeni. To se isto tako primjenjuje neovisno o tome koristi li se pojedinačni korisnik istodobno smanjenjem ili oslobođenjem od poreza u skladu s odjeljkom 3.7.

| (22) | U ovim smjernicama navedeni su kriteriji spojivosti za programe potpora i pojedinačne potpore za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve koje podliježu obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(22)

U ovim smjernicama navedeni su kriteriji spojivosti za programe potpora i pojedinačne potpore za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve koje podliježu obvezi prijave u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora.

3.   PROCJENA SPOJIVOSTI NA TEMELJU ČLANKA 107. STAVKA 3. TOČKE (C) UGOVORA

| (23) | Državne potpore za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve smatrat će se spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ako na temelju zajedničkih načela procjene utvrđenih u ovom odjeljku dovode do povećanog doprinosa ciljevima zaštite okoliša odnosno energetskim ciljevima Unije bez negativnog utjecaja na trgovinske uvjete u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu. U obzir će se uzeti posebna ograničenja potpomognutih područja. |
| --- | --- |

(23)

Državne potpore za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve smatrat će se spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ako na temelju zajedničkih načela procjene utvrđenih u ovom odjeljku dovode do povećanog doprinosa ciljevima zaštite okoliša odnosno energetskim ciljevima Unije bez negativnog utjecaja na trgovinske uvjete u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu. U obzir će se uzeti posebna ograničenja potpomognutih područja.

| (24) | U ovom se poglavlju razjašnjava kako će Komisija primjenjivati zajednička načela procjene iz odjeljka 3.1. pri procjeni mjera potpore obuhvaćenih područjem primjene ovih smjernica te se, prema potrebi, utvrđuju posebni uvjeti za pojedinačne potpore (dodijeljene bilo na temelju programa bilo jednokratno). |
| --- | --- |

(24)

U ovom se poglavlju razjašnjava kako će Komisija primjenjivati zajednička načela procjene iz odjeljka 3.1. pri procjeni mjera potpore obuhvaćenih područjem primjene ovih smjernica te se, prema potrebi, utvrđuju posebni uvjeti za pojedinačne potpore (dodijeljene bilo na temelju programa bilo jednokratno).

| (25) | U odjeljku 3.2. utvrđuju se opći uvjeti spojivosti primjenjivi na sve mjere potpora koje su obuhvaćene područjem primjene ovih smjernica, osim ako određeni odjeljci poglavlja 3. odstupaju od tih općih uvjeta spojivosti ili se određenim odjeljcima ti uvjeti izmjenjuju. U skladu s tim, odjeljak 3.2. posebno je primjenjiv na sljedeće mjere koje nisu sastavni dio posebnih odjeljaka poglavlja 3.:






  (a) | potpore za studije zaštite okoliša; |
| --- | --- | --- |

(25)

U odjeljku 3.2. utvrđuju se opći uvjeti spojivosti primjenjivi na sve mjere potpora koje su obuhvaćene područjem primjene ovih smjernica, osim ako određeni odjeljci poglavlja 3. odstupaju od tih općih uvjeta spojivosti ili se određenim odjeljcima ti uvjeti izmjenjuju. U skladu s tim, odjeljak 3.2. posebno je primjenjiv na sljedeće mjere koje nisu sastavni dio posebnih odjeljaka poglavlja 3.:

(a)

potpore za studije zaštite okoliša;

| (b) | potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija; |
| --- | --- |

(b)

potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija;

| (c) | potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije; |
| --- | --- |

(c)

potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije;

| (d) | potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije; |
| --- | --- |

(d)

potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije;

3.1.   Zajednička načela procjene

| (26) | Kako bi se procijenilo može li se prijavljena mjera potpore smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, Komisija općenito analizira osigurava li se izborom oblika mjere potpore da se pozitivnim učinkom potpore na cilj od zajedničkog interesa premašuju njezini potencijalno negativne učinci na trgovinu i tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se procijenilo može li se prijavljena mjera potpore smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, Komisija općenito analizira osigurava li se izborom oblika mjere potpore da se pozitivnim učinkom potpore na cilj od zajedničkog interesa premašuju njezini potencijalno negativne učinci na trgovinu i tržišno natjecanje.

| (27) | U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012. (33) poziva se na utvrđivanje i definiranje zajedničkih načela primjenjivih na procjenu spojivosti svih mjera potpore koje Komisija provodi. U tu svrhu, Komisija će mjeru državne potpore smatrati spojivom s Ugovorom samo ako ona ispunjuje svaki od sljedećih kriterija:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa; mjera državne potpore teži cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora; (odjeljak 3.2.1.); |
| --- | --- | --- |

(27)

U Komunikaciji o modernizaciji državnih potpora od 8. svibnja 2012. (33) poziva se na utvrđivanje i definiranje zajedničkih načela primjenjivih na procjenu spojivosti svih mjera potpore koje Komisija provodi. U tu svrhu, Komisija će mjeru državne potpore smatrati spojivom s Ugovorom samo ako ona ispunjuje svaki od sljedećih kriterija:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa; mjera državne potpore teži cilju od zajedničkog interesa u skladu s člankom 107. stavkom 3. Ugovora; (odjeljak 3.2.1.);

| (b) | potreba za intervencijom države: mjera državne potpore namijenjena je za situaciju u kojoj potpora može dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište ne može ostvariti samo po sebi, primjerice uklanjanjem ispravno definiranog tržišnog nedostatka; (odjeljak 3.2.2.); |
| --- | --- |

(b)

potreba za intervencijom države: mjera državne potpore namijenjena je za situaciju u kojoj potpora može dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište ne može ostvariti samo po sebi, primjerice uklanjanjem ispravno definiranog tržišnog nedostatka; (odjeljak 3.2.2.);

| (c) | primjerenost mjere potpore: predložena je mjera potpore odgovarajući instrument politika namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa; (odjeljak 3.2.3.); |
| --- | --- |

(c)

primjerenost mjere potpore: predložena je mjera potpore odgovarajući instrument politika namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa; (odjeljak 3.2.3.);

| (d) | učinak poticaja: potporom se mijenja ponašanje dotičnog poduzetnika na takav način da se oni bave dodatnom djelatnošću kojom se ne bi bavili bez potpore ili bi se njome bavili na ograničen ili drukčiji način; (odjeljak 3.2.4.); |
| --- | --- |

(d)

učinak poticaja: potporom se mijenja ponašanje dotičnog poduzetnika na takav način da se oni bave dodatnom djelatnošću kojom se ne bi bavili bez potpore ili bi se njome bavili na ograničen ili drukčiji način; (odjeljak 3.2.4.);

| (e) | razmjernost potpore (potpora ograničena na najnižu razinu): iznos potpore ograničen je na najnižu razinu potrebnu za poticanje dodatnih ulaganja ili aktivnosti u dotičnom području; (odjeljak 3.2.5.); |
| --- | --- |

(e)

razmjernost potpore (potpora ograničena na najnižu razinu): iznos potpore ograničen je na najnižu razinu potrebnu za poticanje dodatnih ulaganja ili aktivnosti u dotičnom području; (odjeljak 3.2.5.);

| (f) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama: negativni učinci potpore dovoljno su ograničeni kako bi ukupna bilanca mjere bila pozitivna; (odjeljak 3.2.6.); |
| --- | --- |

(f)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama: negativni učinci potpore dovoljno su ograničeni kako bi ukupna bilanca mjere bila pozitivna; (odjeljak 3.2.6.);

| (g) | transparentnost potpore: državama članicama, Komisiji, gospodarskim subjektima i javnosti omogućen je jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata; (odjeljak 3.2.7.). |
| --- | --- |

(g)

transparentnost potpore: državama članicama, Komisiji, gospodarskim subjektima i javnosti omogućen je jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o potpori dodijeljenoj na temelju tih akata; (odjeljak 3.2.7.).

| (28) | Na određene kategorije programa potpora može se dodatno nametnuti zahtjev ex post evaluacije kako je opisano u poglavlju 4. U takvim slučajevima Komisija može ograničiti trajanje tih programa (obično na četiri godine ili kraće) s mogućnošću ponovne prijave njihova produljivanja nakon toga. |
| --- | --- |

(28)

Na određene kategorije programa potpora može se dodatno nametnuti zahtjev ex post evaluacije kako je opisano u poglavlju 4. U takvim slučajevima Komisija može ograničiti trajanje tih programa (obično na četiri godine ili kraće) s mogućnošću ponovne prijave njihova produljivanja nakon toga.

| (29) | Nadalje, ako mjera državne potpore ili s njom povezani uvjeti (uključujući metodu financiranja kada je ona njihov sastavni dio) podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, potpora se ne može ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem (34). Na primjer, u području energetike svaka naknada s ciljem financiranja mjere državne potpore mora posebno biti u skladu s člancima 30. i 110. Ugovora (35). |
| --- | --- |

(29)

Nadalje, ako mjera državne potpore ili s njom povezani uvjeti (uključujući metodu financiranja kada je ona njihov sastavni dio) podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, potpora se ne može ocijeniti spojivom s unutarnjim tržištem (34). Na primjer, u području energetike svaka naknada s ciljem financiranja mjere državne potpore mora posebno biti u skladu s člancima 30. i 110. Ugovora (35).

3.2.   Opće odredbe o spojivosti

3.2.1.   Doprinos cilju od zajedničkog interesa

3.2.1.1.   Opći uvjeti

| (30) | Opći cilj potpore za zaštitu okoliša povećanje je razine zaštite okoliša u usporedbi s razinom koja bi se ostvarila bez potpore. Strategijom Europa 2020. posebno se određuju ciljevi za održivi rast za poticanje prijelaza na resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika. Za gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika sa znatnim udjelom varijabilne energije iz obnovljivih izvora nužni su prilagodba energetskog sustava, a posebno znatna ulaganja u energetske mreže (36). Osnovni cilj potpora u energetskom sektoru osiguravanje je konkurentnoga, održivog i sigurnog energetskog sustava na energetskom tržištu Unije koje dobro funkcionira (37). |
| --- | --- |

(30)

Opći cilj potpore za zaštitu okoliša povećanje je razine zaštite okoliša u usporedbi s razinom koja bi se ostvarila bez potpore. Strategijom Europa 2020. posebno se određuju ciljevi za održivi rast za poticanje prijelaza na resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika. Za gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika sa znatnim udjelom varijabilne energije iz obnovljivih izvora nužni su prilagodba energetskog sustava, a posebno znatna ulaganja u energetske mreže (36). Osnovni cilj potpora u energetskom sektoru osiguravanje je konkurentnoga, održivog i sigurnog energetskog sustava na energetskom tržištu Unije koje dobro funkcionira (37).

| (31) | Države članice koje namjeravaju dodijeliti potpore za zaštitu okoliša odnosno energiju morat će točno definirati cilj koji se nastoji ostvariti i objasniti koji je očekivani doprinos mjere tom cilju. Pri uvođenju mjere koja se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, pri navođenju ciljeva zaštite okoliša odnosno energetskih ciljeva koji se nastoje ostvariti države članice mogu se osloniti na zaključke mjerodavnih operativnih programa. |
| --- | --- |

(31)

Države članice koje namjeravaju dodijeliti potpore za zaštitu okoliša odnosno energiju morat će točno definirati cilj koji se nastoji ostvariti i objasniti koji je očekivani doprinos mjere tom cilju. Pri uvođenju mjere koja se sufinancira iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, pri navođenju ciljeva zaštite okoliša odnosno energetskih ciljeva koji se nastoje ostvariti države članice mogu se osloniti na zaključke mjerodavnih operativnih programa.

| (32) | Studije zaštite okoliša mogu doprinijeti ostvarenju zajedničkog cilja kad su izravno povezane s ulaganjima prihvatljivima u skladu s ovim smjernicama te ako se nakon nalaza pripremne studije ne provede ulaganje koje se istražuje. |
| --- | --- |

(32)

Studije zaštite okoliša mogu doprinijeti ostvarenju zajedničkog cilja kad su izravno povezane s ulaganjima prihvatljivima u skladu s ovim smjernicama te ako se nakon nalaza pripremne studije ne provede ulaganje koje se istražuje.

3.2.1.2.   Dodatni uvjeti za pojedinačnu prijavljenu potporu

| (33) | Kako bi pokazala doprinos pojedinačno prijavljene potpore povećanoj razini zaštite okoliša, država članica može upotrebljavati razne pokazatelje, na što je više moguće mjerljivi način, osobito one koji se navode u nastavku teksta:






  (a) | tehnologije za ublažavanje klimatskih promjena: količina stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari koja se ne emitira trajno u atmosferu (što dovodi do smanjenog unosa fosilnih goriva); |
| --- | --- | --- |

(33)

Kako bi pokazala doprinos pojedinačno prijavljene potpore povećanoj razini zaštite okoliša, država članica može upotrebljavati razne pokazatelje, na što je više moguće mjerljivi način, osobito one koji se navode u nastavku teksta:

(a)

tehnologije za ublažavanje klimatskih promjena: količina stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari koja se ne emitira trajno u atmosferu (što dovodi do smanjenog unosa fosilnih goriva);

| (b) | postojeće norme Unije: apsolutna vrijednost i relativni iznos povećanja razine zaštite okoliša povrh norme, tj. smanjenje onečišćenja koje se ne bi ostvarilo normom u nedostatku bilo kakve državne potpore; |
| --- | --- |

(b)

postojeće norme Unije: apsolutna vrijednost i relativni iznos povećanja razine zaštite okoliša povrh norme, tj. smanjenje onečišćenja koje se ne bi ostvarilo normom u nedostatku bilo kakve državne potpore;

| (c) | buduće norme Unije: povećanje brzine provedbe budućih normi, tj. smanjenje onečišćenja koje počinje ranijeg datuma. |
| --- | --- |

(c)

buduće norme Unije: povećanje brzine provedbe budućih normi, tj. smanjenje onečišćenja koje počinje ranijeg datuma.

3.2.2.   Potreba za državnom intervencijom

3.2.2.1.   Opći uvjeti

| (34) | Budući da je općenito prihvaćeno da konkurentna tržišta nastoje ostvariti učinkovite rezultate u pogledu cijena, iznosa i uporabe resursa, u slučajevima tržišnih nedostataka (38) državnom se intervencijom može poboljšati učinkovito funkcioniranje tržišta. Mjerama državne potpore mogu se u određenim uvjetima ispraviti tržišni nedostatci i na taj se način može doprinijeti ostvarenju zajedničkog cilja u onoj mjeri u kojoj tržište koje se oslanja samo na sebe ne može ostvariti učinkovite rezultate. Kako bi se procijenilo je li državna potpora učinkovita za ostvarenje cilja, potrebno je prvo dijagnosticirati i definirati problem koji treba riješiti. Državne potpore trebale bi biti usmjerene na situacije u kojima potpora može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može ostvariti samo. |
| --- | --- |

(34)

Budući da je općenito prihvaćeno da konkurentna tržišta nastoje ostvariti učinkovite rezultate u pogledu cijena, iznosa i uporabe resursa, u slučajevima tržišnih nedostataka (38) državnom se intervencijom može poboljšati učinkovito funkcioniranje tržišta. Mjerama državne potpore mogu se u određenim uvjetima ispraviti tržišni nedostatci i na taj se način može doprinijeti ostvarenju zajedničkog cilja u onoj mjeri u kojoj tržište koje se oslanja samo na sebe ne može ostvariti učinkovite rezultate. Kako bi se procijenilo je li državna potpora učinkovita za ostvarenje cilja, potrebno je prvo dijagnosticirati i definirati problem koji treba riješiti. Državne potpore trebale bi biti usmjerene na situacije u kojima potpora može donijeti materijalno poboljšanje koje tržište ne može ostvariti samo.

| (35) | Kako bi se utvrdile smjernice kojima se osigurava da se mjerama potpore ostvari zajednički cilj, države članice trebale bi definirati tržišne nedostatke koji otežavaju povećanu razinu zaštite okoliša ili dobro funkcioniranje sigurnoga, pristupačnog i održivog unutarnjeg energetskog tržišta. Tržišni nedostatci koji se odnose na ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve mogu biti slični ili se razlikovati, ali mogu spriječiti optimalne rezultate i dovesti do neučinkovitog rezultata zbog sljedećih razloga:






  (a) | negativni vanjski učinci: najčešći su za mjere potpora za zaštitu okoliša i pojavljuju se kad onečišćenju nije određena ispravna cijena, tj. kada dotični poduzetnik ne snosi cjelokupni trošak onečišćenja. U tom slučaju poduzetnici koji djeluju u vlastitom interesu nemaju dovoljno poticaja da uzmu u obzir negativne vanjske učinke nastale tijekom proizvodnje ni pri donošenju odluka o određenoj proizvodnoj tehnologiji ni pri donošenju odluka o razini proizvodnje. Drugim riječima, proizvodni troškovi koje snosi poduzetnik manji su od troškova koje snosi društvo. Stoga poduzetnici obično nemaju dovoljno poticaja kako bi smanjili svoju razinu onečišćenja ili poduzeli pojedinačne mjere za zaštitu okoliša; |
| --- | --- | --- |

(35)

Kako bi se utvrdile smjernice kojima se osigurava da se mjerama potpore ostvari zajednički cilj, države članice trebale bi definirati tržišne nedostatke koji otežavaju povećanu razinu zaštite okoliša ili dobro funkcioniranje sigurnoga, pristupačnog i održivog unutarnjeg energetskog tržišta. Tržišni nedostatci koji se odnose na ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve mogu biti slični ili se razlikovati, ali mogu spriječiti optimalne rezultate i dovesti do neučinkovitog rezultata zbog sljedećih razloga:

(a)

negativni vanjski učinci: najčešći su za mjere potpora za zaštitu okoliša i pojavljuju se kad onečišćenju nije određena ispravna cijena, tj. kada dotični poduzetnik ne snosi cjelokupni trošak onečišćenja. U tom slučaju poduzetnici koji djeluju u vlastitom interesu nemaju dovoljno poticaja da uzmu u obzir negativne vanjske učinke nastale tijekom proizvodnje ni pri donošenju odluka o određenoj proizvodnoj tehnologiji ni pri donošenju odluka o razini proizvodnje. Drugim riječima, proizvodni troškovi koje snosi poduzetnik manji su od troškova koje snosi društvo. Stoga poduzetnici obično nemaju dovoljno poticaja kako bi smanjili svoju razinu onečišćenja ili poduzeli pojedinačne mjere za zaštitu okoliša;

| (b) | pozitivni vanjski učinci: činjenica da će osim ulagača dio ulaganja pogodovati i tržišnim sudionicima dovest će do nedovoljnih ulaganja poduzetnika. Pozitivni vanjski učinci mogu se pojaviti, na primjer, u slučaju ulaganja u ekološke inovacije (39), stabilnost sustava, nove i inovativne obnovljive tehnologije i inovativne mjere potražnje i odgovora ili u slučaju energetskih infrastruktura ili mjera adekvatnosti proizvodnje koje pogoduju brojnim državama članicama (ili većem broju potrošača). |
| --- | --- |

(b)

pozitivni vanjski učinci: činjenica da će osim ulagača dio ulaganja pogodovati i tržišnim sudionicima dovest će do nedovoljnih ulaganja poduzetnika. Pozitivni vanjski učinci mogu se pojaviti, na primjer, u slučaju ulaganja u ekološke inovacije (39), stabilnost sustava, nove i inovativne obnovljive tehnologije i inovativne mjere potražnje i odgovora ili u slučaju energetskih infrastruktura ili mjera adekvatnosti proizvodnje koje pogoduju brojnim državama članicama (ili većem broju potrošača).

| (c) | asimetrične informacije: one se obično pojavljuju na tržištima na kojima postoji nepodudarnost između informacija dostupnih na jednoj strani tržišta i informacija dostupnih na drugoj strani tržišta. To bi se, na primjer, moglo pojaviti ako vanjski financijski ulagači nemaju dovoljno informacija o vjerojatnim povratima i rizicima projekta. To se može pojaviti i u prekograničnoj infrastrukturi ako jedna strana nema dovoljno informacija u odnosu na drugu stranu. Iako rizik ili nesigurnost sami po sebi ne dovode do tržišnog nedostatka, problem asimetričnih informacija vezuje se uz stupanj takvog rizika i nesigurnosti. I jedno i drugo veće je za ulaganja u zaštitu okoliša s uobičajeno duljim razdobljem amortizacije. To bi moglo povećati usmjerenost na kratkoročne programe koje bi mogli otežati financijski uvjeti za takva ulaganja, osobito za MSP-ove; |
| --- | --- |

(c)

asimetrične informacije: one se obično pojavljuju na tržištima na kojima postoji nepodudarnost između informacija dostupnih na jednoj strani tržišta i informacija dostupnih na drugoj strani tržišta. To bi se, na primjer, moglo pojaviti ako vanjski financijski ulagači nemaju dovoljno informacija o vjerojatnim povratima i rizicima projekta. To se može pojaviti i u prekograničnoj infrastrukturi ako jedna strana nema dovoljno informacija u odnosu na drugu stranu. Iako rizik ili nesigurnost sami po sebi ne dovode do tržišnog nedostatka, problem asimetričnih informacija vezuje se uz stupanj takvog rizika i nesigurnosti. I jedno i drugo veće je za ulaganja u zaštitu okoliša s uobičajeno duljim razdobljem amortizacije. To bi moglo povećati usmjerenost na kratkoročne programe koje bi mogli otežati financijski uvjeti za takva ulaganja, osobito za MSP-ove;

| (d) | nedostatci u koordinaciji: oni mogu spriječiti razvoj projekta ili njegovo učinkovito oblikovanje zbog različitih interesa i motivacija ulagača (tzv. podijeljene motivacije), troškova ugovaranja, nesigurnosti ishoda suradnje i mrežnih učinaka, npr. neprekidna opskrba električnom energijom. Oni se primjerice mogu pojaviti u odnosu između vlasnika zgrade i stanara u pogledu primjene energetski učinkovitih rješenja. Probleme u koordinaciji mogu dodatno otežati problemi s informacijama, a osobito oni koji se odnose na asimetrične informacije. Problemi u koordinaciji mogu proizići i iz potrebe za ostvarenjem određene kritične mase prije nego što postane komercijalno privlačno pokrenuti projekt koji bi mogao predstavljati posebno važan aspekt u (prekograničnim) infrastrukturnim projektima. |
| --- | --- |

(d)

nedostatci u koordinaciji: oni mogu spriječiti razvoj projekta ili njegovo učinkovito oblikovanje zbog različitih interesa i motivacija ulagača (tzv. podijeljene motivacije), troškova ugovaranja, nesigurnosti ishoda suradnje i mrežnih učinaka, npr. neprekidna opskrba električnom energijom. Oni se primjerice mogu pojaviti u odnosu između vlasnika zgrade i stanara u pogledu primjene energetski učinkovitih rješenja. Probleme u koordinaciji mogu dodatno otežati problemi s informacijama, a osobito oni koji se odnose na asimetrične informacije. Problemi u koordinaciji mogu proizići i iz potrebe za ostvarenjem određene kritične mase prije nego što postane komercijalno privlačno pokrenuti projekt koji bi mogao predstavljati posebno važan aspekt u (prekograničnim) infrastrukturnim projektima.

| (36) | Samo postojanje tržišnih nedostataka u određenom kontekstu nije dovoljno opravdanje za državnu intervenciju. Određene politike i mjere mogu već biti posebno uspostavljene radi rješavanja nekih od utvrđenih tržišnih nedostataka. Primjeri za to su regulacija sektora, obvezne norme onečišćenja, mehanizmi utvrđivanja cijena kao što su Unijin sustav trgovanja emisijama (ETS) i porezi na ugljik. Dodatne mjere, uključujući državne potpore, mogu biti usmjerene samo na preostali tržišni nedostatak, tj. tržišni nedostatak koji se nije riješio drugim politikama i mjerama. Važno je pokazati i kako se državnim potporama pojačavaju druge uspostavljene politike i mjere kojima je cilj ukloniti isti tržišni nedostatak. Stoga je opravdanje potrebe za državnom potporom slabije ako je njezino djelovanje suprotno drugim politikama usmjerenima na isti tržišni nedostatak. |
| --- | --- |

(36)

Samo postojanje tržišnih nedostataka u određenom kontekstu nije dovoljno opravdanje za državnu intervenciju. Određene politike i mjere mogu već biti posebno uspostavljene radi rješavanja nekih od utvrđenih tržišnih nedostataka. Primjeri za to su regulacija sektora, obvezne norme onečišćenja, mehanizmi utvrđivanja cijena kao što su Unijin sustav trgovanja emisijama (ETS) i porezi na ugljik. Dodatne mjere, uključujući državne potpore, mogu biti usmjerene samo na preostali tržišni nedostatak, tj. tržišni nedostatak koji se nije riješio drugim politikama i mjerama. Važno je pokazati i kako se državnim potporama pojačavaju druge uspostavljene politike i mjere kojima je cilj ukloniti isti tržišni nedostatak. Stoga je opravdanje potrebe za državnom potporom slabije ako je njezino djelovanje suprotno drugim politikama usmjerenima na isti tržišni nedostatak.

| (37) | Komisija će smatrati da je potpora potrebna ako država članica dokaže da se potporom učinkovito rješava neki (preostali) neriješeni tržišni nedostatak. |
| --- | --- |

(37)

Komisija će smatrati da je potpora potrebna ako država članica dokaže da se potporom učinkovito rješava neki (preostali) neriješeni tržišni nedostatak.

3.2.2.2.   Dodatni uvjeti za pojedinačnu prijavljenu potporu

| (38) | Budući da tržišni nedostatci mogu biti općeniti, a mjere potpore u načelu dobro oblikovane za ostvarenje učinkovitog rezultata tržišta, možda neće svi dotični poduzetnici biti suočeni s tim tržišnim nedostatcima u istoj mjeri. Prema tome, za pojedinačno prijavljenu potporu Komisija će procijeniti posebnu potrebu za potporom u dotičnom slučaju. Na državi je članici da pokaže da postoji tržišni nedostatak koji je neriješen u pogledu posebne djelatnosti koja se podupire potporom i je li potpora na učinkovit način namijenjena rješavanju tog tržišnog nedostatka. |
| --- | --- |

(38)

Budući da tržišni nedostatci mogu biti općeniti, a mjere potpore u načelu dobro oblikovane za ostvarenje učinkovitog rezultata tržišta, možda neće svi dotični poduzetnici biti suočeni s tim tržišnim nedostatcima u istoj mjeri. Prema tome, za pojedinačno prijavljenu potporu Komisija će procijeniti posebnu potrebu za potporom u dotičnom slučaju. Na državi je članici da pokaže da postoji tržišni nedostatak koji je neriješen u pogledu posebne djelatnosti koja se podupire potporom i je li potpora na učinkovit način namijenjena rješavanju tog tržišnog nedostatka.

| (39) | Ovisno o određenom tržišnom nedostatku koji se uklanja, Komisija će u obzir uzeti sljedeće čimbenike:






  (a) | postoje li druge mjere politike kojima se dotični tržišni nedostatak već rješava na dovoljno primjeren način, posebno postoje li norme za zaštitu okoliša ili druge norme Unije, Unijin sustav ETS-a ili porezi za zaštitu okoliša; |
| --- | --- | --- |

(39)

Ovisno o određenom tržišnom nedostatku koji se uklanja, Komisija će u obzir uzeti sljedeće čimbenike:

(a)

postoje li druge mjere politike kojima se dotični tržišni nedostatak već rješava na dovoljno primjeren način, posebno postoje li norme za zaštitu okoliša ili druge norme Unije, Unijin sustav ETS-a ili porezi za zaštitu okoliša;

| (b) | je li državna intervencija potrebna, uzimajući u obzir troškove provedbe nacionalnih normi za korisnika potpore ako potpora ne postoji u usporedbi s troškovima, ili njihovim nepostojanjem, provedbe tih normi za glavne tržišne konkurente korisnika potpore; |
| --- | --- |

(b)

je li državna intervencija potrebna, uzimajući u obzir troškove provedbe nacionalnih normi za korisnika potpore ako potpora ne postoji u usporedbi s troškovima, ili njihovim nepostojanjem, provedbe tih normi za glavne tržišne konkurente korisnika potpore;

| (c) | u slučaju nedostataka u koordinaciji, broj poduzetnika koji moraju surađivati, različite interese strana koje surađuju i praktične probleme u koordinaciji suradnje kao što su jezični problemi, osjetljivost informacija i neusklađene norme. |
| --- | --- |

(c)

u slučaju nedostataka u koordinaciji, broj poduzetnika koji moraju surađivati, različite interese strana koje surađuju i praktične probleme u koordinaciji suradnje kao što su jezični problemi, osjetljivost informacija i neusklađene norme.

3.2.3.   Prikladnost potpore

| (40) | Predložena mjera potpore mora biti prikladan instrument namijenjen za dotični strateški cilj. Mjera potpore neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se isti pozitivni doprinos zajedničkom cilju može postići s pomoću instrumenata politika koji tržište narušavaju u manjoj mjeri ili drugih vrsta instrumenata potpore koji tržište narušavaju u manjoj mjeri. |
| --- | --- |

(40)

Predložena mjera potpore mora biti prikladan instrument namijenjen za dotični strateški cilj. Mjera potpore neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se isti pozitivni doprinos zajedničkom cilju može postići s pomoću instrumenata politika koji tržište narušavaju u manjoj mjeri ili drugih vrsta instrumenata potpore koji tržište narušavaju u manjoj mjeri.

3.2.3.1.   Prikladnost alternativnih instrumenata politike

| (41) | Državna potpora nije jedini instrument politike dostupan državama članicama kako bi promicale povećane razine zaštite okoliša ili ostvarile sigurno, pristupačno i održivo europsko energetsko tržište koje dobro funkcionira. Važno je imati na umu da mogu postojati drugi, bolje plasirani instrumenti kako bi se ostvarili ti ciljevi. Propisi i instrumenti koji se temelje na tržištu najvažniji su instrumenti za ostvarenje ciljeva zaštite okoliša i energetske ciljeve. Povoljni instrumenti, kao što su dobrovoljni ekološki znakovi i širenje tehnologija prihvatljivih za okoliš, isto tako mogu igrati važnu ulogu u ostvarenju više razine zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(41)

Državna potpora nije jedini instrument politike dostupan državama članicama kako bi promicale povećane razine zaštite okoliša ili ostvarile sigurno, pristupačno i održivo europsko energetsko tržište koje dobro funkcionira. Važno je imati na umu da mogu postojati drugi, bolje plasirani instrumenti kako bi se ostvarili ti ciljevi. Propisi i instrumenti koji se temelje na tržištu najvažniji su instrumenti za ostvarenje ciljeva zaštite okoliša i energetske ciljeve. Povoljni instrumenti, kao što su dobrovoljni ekološki znakovi i širenje tehnologija prihvatljivih za okoliš, isto tako mogu igrati važnu ulogu u ostvarenju više razine zaštite okoliša.

| (42) | Različite mjere za uklanjanje istog tržišnog nedostatka mogu se međusobno poništavati. To je slučaj ako se uspostavlja učinkovit mehanizam koji se temelji na tržištu čija je svrha rješavanje isključivo problema vanjskih učinaka. Dodatna mjera potpore za uklanjanje istog tržišnog nedostatka dovodi do rizika od narušavanja učinkovitosti mehanizma koji se temelji na tržištu. |
| --- | --- |

(42)

Različite mjere za uklanjanje istog tržišnog nedostatka mogu se međusobno poništavati. To je slučaj ako se uspostavlja učinkovit mehanizam koji se temelji na tržištu čija je svrha rješavanje isključivo problema vanjskih učinaka. Dodatna mjera potpore za uklanjanje istog tržišnog nedostatka dovodi do rizika od narušavanja učinkovitosti mehanizma koji se temelji na tržištu.

| (43) | Različite mjere za uklanjanje različitih tržišnih nedostataka isto mogu uzajamno djelovati suprotno. Mjera za rješavanje problema adekvatnosti proizvodnje treba biti u ravnoteži s ciljem zaštite okoliša za ukidanje subvencija štetnih za okoliš ili gospodarstvo, uključujući onih za fosilna goriva. Na sličan način mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova može povećati opskrbu varijabilnom električnom energijom što bi moglo imati negativan učinak na probleme adekvatnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(43)

Različite mjere za uklanjanje različitih tržišnih nedostataka isto mogu uzajamno djelovati suprotno. Mjera za rješavanje problema adekvatnosti proizvodnje treba biti u ravnoteži s ciljem zaštite okoliša za ukidanje subvencija štetnih za okoliš ili gospodarstvo, uključujući onih za fosilna goriva. Na sličan način mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova može povećati opskrbu varijabilnom električnom energijom što bi moglo imati negativan učinak na probleme adekvatnosti proizvodnje.

| (44) | Poštovanjem načela „onečišćivač plaća” u zakonskim propisima o zaštiti okoliša u načelu osigurava se uklanjanje tržišnog nedostatka povezanog s negativnim vanjskim učincima. Stoga državna potpora nije prikladan instrument i ne može se dodijeliti ako se korisnika potpore može smatrati odgovornim za onečišćenje u skladu s postojećim pravom Unije ili nacionalnim pravom (40). |
| --- | --- |

(44)

Poštovanjem načela „onečišćivač plaća” u zakonskim propisima o zaštiti okoliša u načelu osigurava se uklanjanje tržišnog nedostatka povezanog s negativnim vanjskim učincima. Stoga državna potpora nije prikladan instrument i ne može se dodijeliti ako se korisnika potpore može smatrati odgovornim za onečišćenje u skladu s postojećim pravom Unije ili nacionalnim pravom (40).

3.2.3.2.   Prikladnost različitih instrumenata potpore

| (45) | Potpore za zaštitu okoliša i energiju mogu se dodijeliti u različitim oblicima. Međutim država članica trebala bi osigurati da se potpora dodijeli u obliku kojim se vjerojatno najmanje narušava trgovina i tržišno natjecanje. U tom pogledu država članica mora pokazati zašto drugi potencijalno manje narušavajući oblici potpora kao što su povratni predujmovi u usporedbi s izravnim bespovratnim sredstvima ili porezni krediti u usporedbi sa smanjenjima poreza ili oblici potpora koji se temelje na financijskim instrumentima kao što su instrumenti duga ili dioničkog kapitala (primjerice zajmovi s niskim kamatama ili popusti na kamatnu stopu, državna jamstva ili alternativni oblici dodjeljivanja kapitala po povoljnim uvjetima) nisu toliko prikladni. |
| --- | --- |

(45)

Potpore za zaštitu okoliša i energiju mogu se dodijeliti u različitim oblicima. Međutim država članica trebala bi osigurati da se potpora dodijeli u obliku kojim se vjerojatno najmanje narušava trgovina i tržišno natjecanje. U tom pogledu država članica mora pokazati zašto drugi potencijalno manje narušavajući oblici potpora kao što su povratni predujmovi u usporedbi s izravnim bespovratnim sredstvima ili porezni krediti u usporedbi sa smanjenjima poreza ili oblici potpora koji se temelje na financijskim instrumentima kao što su instrumenti duga ili dioničkog kapitala (primjerice zajmovi s niskim kamatama ili popusti na kamatnu stopu, državna jamstva ili alternativni oblici dodjeljivanja kapitala po povoljnim uvjetima) nisu toliko prikladni.

| (46) | Izbor instrumenta potpore trebao bi biti u skladu s tržišnim nedostatkom čijem je uklanjanju mjera potpore namijenjena. Povratni predujam, osobito ako su stvarni prihodi nesigurni, primjerice u slučaju mjera uštede energije, može predstavljati prikladni instrument. Za programe potpora kojima se provode ciljevi i prioriteti operativnih programa, financijski instrument koji je odabran u određenom operativnom u načelu se smatra prikladnim instrumentom. |
| --- | --- |

(46)

Izbor instrumenta potpore trebao bi biti u skladu s tržišnim nedostatkom čijem je uklanjanju mjera potpore namijenjena. Povratni predujam, osobito ako su stvarni prihodi nesigurni, primjerice u slučaju mjera uštede energije, može predstavljati prikladni instrument. Za programe potpora kojima se provode ciljevi i prioriteti operativnih programa, financijski instrument koji je odabran u određenom operativnom u načelu se smatra prikladnim instrumentom.

| (47) | Za operativne potpore, država članica mora pokazati da je potpora prikladna kako bi se ostvario cilj programa za koji je potpora namijenjena. Kako bi pokazala da je potpora prikladna, država članica može izračunati ex ante iznos potpore kao određeni iznos koji pokriva očekivane dodatne troškove u određenom razdoblju kako bi poduzetnike potaknula da smanje svoje troškove na najmanje moguće i razviju svoje poslovanje na učinkovitiji način tijekom vremena (41). |
| --- | --- |

(47)

Za operativne potpore, država članica mora pokazati da je potpora prikladna kako bi se ostvario cilj programa za koji je potpora namijenjena. Kako bi pokazala da je potpora prikladna, država članica može izračunati ex ante iznos potpore kao određeni iznos koji pokriva očekivane dodatne troškove u određenom razdoblju kako bi poduzetnike potaknula da smanje svoje troškove na najmanje moguće i razviju svoje poslovanje na učinkovitiji način tijekom vremena (41).

| (48) | Za potrebe pokazivanja prikladnosti programa potpora država članica može se osloniti i na rezultate prethodnih evaluacija kako je opisano u poglavlju 4. |
| --- | --- |

(48)

Za potrebe pokazivanja prikladnosti programa potpora država članica može se osloniti i na rezultate prethodnih evaluacija kako je opisano u poglavlju 4.

3.2.4.   Učinak poticaja

3.2.4.1.   Opći uvjeti

| (49) | Potporu za zaštitu okoliša i energiju smatra se spojivom s unutarnjim tržištem samo ako ima učinak poticaja. Učinak poticaja pojavljuje se kada se potporom potakne korisnika da promijeni svoje ponašanje kako bi povećao razinu zaštite okoliša ili poboljšao funkcioniranje sigurnoga, pristupačnog i održivog energetskog tržišta, što ne bi poduzeo bez potpore. Potporom se ne smiju subvencionirati troškovi djelatnosti koji bi poduzetniku ionako nastali i nadoknađivati uobičajeni poslovni rizici ekonomske djelatnosti. |
| --- | --- |

(49)

Potporu za zaštitu okoliša i energiju smatra se spojivom s unutarnjim tržištem samo ako ima učinak poticaja. Učinak poticaja pojavljuje se kada se potporom potakne korisnika da promijeni svoje ponašanje kako bi povećao razinu zaštite okoliša ili poboljšao funkcioniranje sigurnoga, pristupačnog i održivog energetskog tržišta, što ne bi poduzeo bez potpore. Potporom se ne smiju subvencionirati troškovi djelatnosti koji bi poduzetniku ionako nastali i nadoknađivati uobičajeni poslovni rizici ekonomske djelatnosti.

| (50) | Komisija smatra da potpora ne predstavlja učinak poticaja na korisnika u svim slučajevima u kojima je rad na projektu već bio započeo prije nego što se korisnik prijavio nacionalnim vlastima za potporu. U slučaju da korisnik počne provoditi projekt prije nego što se prijavi za potporu, potpora dodijeljena za taj projekt neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(50)

Komisija smatra da potpora ne predstavlja učinak poticaja na korisnika u svim slučajevima u kojima je rad na projektu već bio započeo prije nego što se korisnik prijavio nacionalnim vlastima za potporu. U slučaju da korisnik počne provoditi projekt prije nego što se prijavi za potporu, potpora dodijeljena za taj projekt neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (51) | Države članice moraju uvesti i upotrebljavati prijavni obrazac za potpore. Prijavni obrazac uključuje barem naziv podnositelja prijave i veličinu poduzetnika, opis projekta, uključujući njegovo mjesto poslovanja i datume početka i završetka projekta, iznos potpore potreban za provedbu projekta i prihvatljive troškove. U prijavnom obrascu korisnici moraju opisati stanje bez potpore, tj. stanje koje se naziva protučinjeničnim scenarijem ili alternativnim scenarijem ili projektom. Osim toga, veliki poduzetnici moraju predati dokumentirane dokaze u prilog protučinjeničnom scenariju opisanom u prijavnom obrascu. |
| --- | --- |

(51)

Države članice moraju uvesti i upotrebljavati prijavni obrazac za potpore. Prijavni obrazac uključuje barem naziv podnositelja prijave i veličinu poduzetnika, opis projekta, uključujući njegovo mjesto poslovanja i datume početka i završetka projekta, iznos potpore potreban za provedbu projekta i prihvatljive troškove. U prijavnom obrascu korisnici moraju opisati stanje bez potpore, tj. stanje koje se naziva protučinjeničnim scenarijem ili alternativnim scenarijem ili projektom. Osim toga, veliki poduzetnici moraju predati dokumentirane dokaze u prilog protučinjeničnom scenariju opisanom u prijavnom obrascu.

| (52) | Po primitku prijavnog obrasca davatelj potpore mora izvršiti provjeru vjerodostojnosti protučinjeničnog scenarija i potvrditi da potpora ima potrebni učinak poticaja. Protučinjenični je scenarij vjerodostojan ako je istinit i odnosi se na dominantne čimbenike donošenja odluka u trenutku kada korisnik donosi odluku o ulaganju. Nije nužno ispuniti uvjete iz točaka 50. i 51. ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka. |
| --- | --- |

(52)

Po primitku prijavnog obrasca davatelj potpore mora izvršiti provjeru vjerodostojnosti protučinjeničnog scenarija i potvrditi da potpora ima potrebni učinak poticaja. Protučinjenični je scenarij vjerodostojan ako je istinit i odnosi se na dominantne čimbenike donošenja odluka u trenutku kada korisnik donosi odluku o ulaganju. Nije nužno ispuniti uvjete iz točaka 50. i 51. ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka.

Učinak poticaja i prilagodba normama Unije

| (53) | Komisija smatra da potpora koja se dodijeli za prilagodbu budućim normama Unije u načelu ima učinak poticaja, uključujući kad je norma već donesena, ali još nije na snazi. Međutim u potonjem slučaju potpora ima učinak poticaja ako se njome potiče realizacija ulaganja mnogo prije nego što norma stupi na snagu. Za potporu dodijeljenu za prilagodbu već prihvaćenim normama Unije koje još nisu stupile na snagu smatrat će se da ima učinak poticaja ako se ulaganje provede i završi najmanje godinu dana prije nego što te norme Unije stupe na snagu. |
| --- | --- |

(53)

Komisija smatra da potpora koja se dodijeli za prilagodbu budućim normama Unije u načelu ima učinak poticaja, uključujući kad je norma već donesena, ali još nije na snazi. Međutim u potonjem slučaju potpora ima učinak poticaja ako se njome potiče realizacija ulaganja mnogo prije nego što norma stupi na snagu. Za potporu dodijeljenu za prilagodbu već prihvaćenim normama Unije koje još nisu stupile na snagu smatrat će se da ima učinak poticaja ako se ulaganje provede i završi najmanje godinu dana prije nego što te norme Unije stupe na snagu.

| (54) | Kao daljnje izuzeće od točke (54)., učinak poticaja može se pojaviti ako se potpora dodjeljuje za:






  (a) | nabavu novih transportnih vozila za cestovni i željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet u skladu s prihvaćenim normama Unije, pod uvjetom da se nabava provede prije nego što te norme stupe na snagu i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na već kupljena vozila; ili |
| --- | --- | --- |

(54)

Kao daljnje izuzeće od točke (54)., učinak poticaja može se pojaviti ako se potpora dodjeljuje za:

(a)

nabavu novih transportnih vozila za cestovni i željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet u skladu s prihvaćenim normama Unije, pod uvjetom da se nabava provede prije nego što te norme stupe na snagu i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na već kupljena vozila; ili

| (b) | za prilagodbu već postojećih transportnih vozila za cestovni i željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, pod uvjetom da norme Unije još nisu stupile na snagu na dan stavljanja tih vozila u rad i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na ta vozila. |
| --- | --- |

(b)

za prilagodbu već postojećih transportnih vozila za cestovni i željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, pod uvjetom da norme Unije još nisu stupile na snagu na dan stavljanja tih vozila u rad i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na ta vozila.

| (55) | Komisija smatra da se potporom ulaganjima kojima se korisniku omogućuje poduzimanje mjera kojima se premašuju primjenjive norme Unije pozitivno doprinosi ciljevima zaštite okoliša odnosno energetskom cilju. Kako se države članice ne bi obeshrabrilo u uspostavi obveznih nacionalnih normi koje su strože od odgovarajućih normi Unije, taj pozitivan doprinos postoji neovisno o prisutnosti obveznih nacionalnih normi koje su strože od normi Unije. To primjerice uključuje mjere za poboljšanje kakvoće vode i zraka premašujući obvezne norme Unije. Taj pozitivan doprinos postoji i usporedno s obveznim nacionalnim normama donesenima u nedostatku normi Unije. |
| --- | --- |

(55)

Komisija smatra da se potporom ulaganjima kojima se korisniku omogućuje poduzimanje mjera kojima se premašuju primjenjive norme Unije pozitivno doprinosi ciljevima zaštite okoliša odnosno energetskom cilju. Kako se države članice ne bi obeshrabrilo u uspostavi obveznih nacionalnih normi koje su strože od odgovarajućih normi Unije, taj pozitivan doprinos postoji neovisno o prisutnosti obveznih nacionalnih normi koje su strože od normi Unije. To primjerice uključuje mjere za poboljšanje kakvoće vode i zraka premašujući obvezne norme Unije. Taj pozitivan doprinos postoji i usporedno s obveznim nacionalnim normama donesenima u nedostatku normi Unije.

Učinak poticaja i energetskih pregleda

| (56) | U okviru Direktive 2012/27/EU (42) („Direktiva o energetskoj učinkovitosti” ili „EED”) velika poduzeća moraju provoditi energetske preglede svake četiri godine. Stoga potpora za energetske preglede za velika poduzeća može imati učinak poticaja samo u mjeri u kojoj se potporom ne nadoknađuje energetski pregled koji se zahtijeva na temelju EED-a. S obzirom na to da za MSP-ove nije uvedena ta obveza, državne potpore dodijeljene MSP-ovima za provođenje energetskog pregleda mogu imati učinak poticaja. |
| --- | --- |

(56)

U okviru Direktive 2012/27/EU (42) („Direktiva o energetskoj učinkovitosti” ili „EED”) velika poduzeća moraju provoditi energetske preglede svake četiri godine. Stoga potpora za energetske preglede za velika poduzeća može imati učinak poticaja samo u mjeri u kojoj se potporom ne nadoknađuje energetski pregled koji se zahtijeva na temelju EED-a. S obzirom na to da za MSP-ove nije uvedena ta obveza, državne potpore dodijeljene MSP-ovima za provođenje energetskog pregleda mogu imati učinak poticaja.

| (57) | Prethodnom se točkom ne dovodi u pitanje procjena učinka poticaja državnih potpora za mjere energetske učinkovitosti propisane energetskim pregledom ili iz njega proizlaze ili one koje proizlaze iz drugih instrumenata, kao što su sustavi upravljanja energijom i sustavi upravljanja okolišem. |
| --- | --- |

(57)

Prethodnom se točkom ne dovodi u pitanje procjena učinka poticaja državnih potpora za mjere energetske učinkovitosti propisane energetskim pregledom ili iz njega proizlaze ili one koje proizlaze iz drugih instrumenata, kao što su sustavi upravljanja energijom i sustavi upravljanja okolišem.

3.2.4.2.   Dodatni uvjeti za pojedinačnu prijavljenu potporu

| (58) | Za mjere koje podliježu pojedinačnoj prijavi države članice moraju Komisiji potpuno pokazati učinak poticaja potpore. Moraju dati jasne dokaze da potpora ima učinkovit utjecaj na odluku o ulaganju tako da mijenja ponašanje korisnika i dovodi do toga da korisnik povećava razinu zaštite okoliša ili pak dovodi do boljeg funkcioniranja Unijina energetskog tržišta. Kako bi omogućila sveobuhvatnu procjenu, država članica mora dati ne samo informacije o projektu kojemu je dodijeljena potpora, nego i sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija, u kojem nijedna država članica ne dodjeljuje potpore korisnicima. |
| --- | --- |

(58)

Za mjere koje podliježu pojedinačnoj prijavi države članice moraju Komisiji potpuno pokazati učinak poticaja potpore. Moraju dati jasne dokaze da potpora ima učinkovit utjecaj na odluku o ulaganju tako da mijenja ponašanje korisnika i dovodi do toga da korisnik povećava razinu zaštite okoliša ili pak dovodi do boljeg funkcioniranja Unijina energetskog tržišta. Kako bi omogućila sveobuhvatnu procjenu, država članica mora dati ne samo informacije o projektu kojemu je dodijeljena potpora, nego i sveobuhvatan opis protučinjeničnog scenarija, u kojem nijedna država članica ne dodjeljuje potpore korisnicima.

| (59) | Prednosti novih ulaganja ili proizvodnih metoda obično nisu ograničene na njihove izravne učinke na okoliš odnosno učinke na energetsko tržište. Takve prednosti posebno mogu biti proizvodne prednosti (43) dok se rizici posebno odnose na nesigurnost oko toga hoće li ulaganje biti onoliko produktivno koliko se očekuje. |
| --- | --- |

(59)

Prednosti novih ulaganja ili proizvodnih metoda obično nisu ograničene na njihove izravne učinke na okoliš odnosno učinke na energetsko tržište. Takve prednosti posebno mogu biti proizvodne prednosti (43) dok se rizici posebno odnose na nesigurnost oko toga hoće li ulaganje biti onoliko produktivno koliko se očekuje.

| (60) | Učinak poticaja u načelu se mora utvrditi s pomoću analize protučinjeničnog scenarija usporedbom razina namijenjene djelatnosti s potporom i bez nje. To u biti znači provjeravanje profitabilnosti projekta ako potpora ne postoji kako bi se procijenilo gubi li zaista poduzeće dobit provedbom alternativnog projekta. |
| --- | --- |

(60)

Učinak poticaja u načelu se mora utvrditi s pomoću analize protučinjeničnog scenarija usporedbom razina namijenjene djelatnosti s potporom i bez nje. To u biti znači provjeravanje profitabilnosti projekta ako potpora ne postoji kako bi se procijenilo gubi li zaista poduzeće dobit provedbom alternativnog projekta.

| (61) | U tom kontekstu razina profitabilnosti može se evaluirati primjenom metodologija koje su uobičajene metode u određenoj mjerodavnoj industriji i koje mogu uključivati metode za evaluaciju neto sadašnje vrijednosti projekta (44) (NPV), unutarnje stope povrata (IRR) (45) ili prosječni povrat od ukupno angažiranog kapitala (ROCE). Profitabilnost projekta mora se usporediti s uobičajenim stopama povrata koje primjenjuje taj poduzetnik u drugim projektima ulaganja slične vrste. Ako te stope nisu dostupne, profitabilnost projekta mora se usporediti s ukupnim troškovima kapitala tog poduzetnika ili sa stopama povrata koje se obično prate u mjerodavnoj industriji. |
| --- | --- |

(61)

U tom kontekstu razina profitabilnosti može se evaluirati primjenom metodologija koje su uobičajene metode u određenoj mjerodavnoj industriji i koje mogu uključivati metode za evaluaciju neto sadašnje vrijednosti projekta (44) (NPV), unutarnje stope povrata (IRR) (45) ili prosječni povrat od ukupno angažiranog kapitala (ROCE). Profitabilnost projekta mora se usporediti s uobičajenim stopama povrata koje primjenjuje taj poduzetnik u drugim projektima ulaganja slične vrste. Ako te stope nisu dostupne, profitabilnost projekta mora se usporediti s ukupnim troškovima kapitala tog poduzetnika ili sa stopama povrata koje se obično prate u mjerodavnoj industriji.

| (62) | Ako nije poznat nikakav određeni protučinjenični scenarij, učinak poticaja može se pretpostaviti kad postoji manjak financijskih sredstava, tj. ako troškovi ulaganja premašuju neto sadašnju vrijednost (NPV) očekivane poslovne dobiti od ulaganja na temelju ex ante poslovnog plana. |
| --- | --- |

(62)

Ako nije poznat nikakav određeni protučinjenični scenarij, učinak poticaja može se pretpostaviti kad postoji manjak financijskih sredstava, tj. ako troškovi ulaganja premašuju neto sadašnju vrijednost (NPV) očekivane poslovne dobiti od ulaganja na temelju ex ante poslovnog plana.

| (63) | Države članice posebno se pozivaju da se oslone na sadašnje, mjerodavne i vjerodostojne dokaze uključujući primjerice službene dokumente uprave, izvješća kreditnog odbora, procjene rizika, interne poslovne planove, stručna mišljenja i ostale studije koje se odnose na projekt ulaganja koji se procjenjuje. Dokumenti koji sadržavaju informacije o prognozama potražnje, prognozama troškova, financijskim prognozama, dokumenti koji se predaju investicijskom odboru i koji razrađuju različite scenarije ulaganja ili dokumenti koji se daju financijskim institucijama mogu pomoći u provjeri učinka poticaja. |
| --- | --- |

(63)

Države članice posebno se pozivaju da se oslone na sadašnje, mjerodavne i vjerodostojne dokaze uključujući primjerice službene dokumente uprave, izvješća kreditnog odbora, procjene rizika, interne poslovne planove, stručna mišljenja i ostale studije koje se odnose na projekt ulaganja koji se procjenjuje. Dokumenti koji sadržavaju informacije o prognozama potražnje, prognozama troškova, financijskim prognozama, dokumenti koji se predaju investicijskom odboru i koji razrađuju različite scenarije ulaganja ili dokumenti koji se daju financijskim institucijama mogu pomoći u provjeri učinka poticaja.

| (64) | Kako bi se osiguralo da se učinak poticaja utvrdi na objektivnoj osnovi, Komisija u svojoj procjeni učinka poticaja može usporediti podatke koji se odnose na tog poduzetnika s podatcima koji se odnose na industriju u kojoj je taj poduzetnik aktivan, što je poznato kao usporedba po mjerilima. Država članica posebno bi trebala, gdje je to moguće, dati podatke koji se odnose na mjerodavnu industriju koji pokazuju prihvatljivost protučinjeničnog scenarija tog poduzetnika, njegovu razinu profitabilnosti i očekivane novčane tijekove. |
| --- | --- |

(64)

Kako bi se osiguralo da se učinak poticaja utvrdi na objektivnoj osnovi, Komisija u svojoj procjeni učinka poticaja može usporediti podatke koji se odnose na tog poduzetnika s podatcima koji se odnose na industriju u kojoj je taj poduzetnik aktivan, što je poznato kao usporedba po mjerilima. Država članica posebno bi trebala, gdje je to moguće, dati podatke koji se odnose na mjerodavnu industriju koji pokazuju prihvatljivost protučinjeničnog scenarija tog poduzetnika, njegovu razinu profitabilnosti i očekivane novčane tijekove.

| (65) | Komisija može potvrditi da postoji učinak poticaja u slučajevima u kojima poduzetnik može imati motivaciju za provedbu projekta, s potporom, čak i ako projekt kojemu je dodijeljena potpore ne ostvaruje uobičajeno potrebnu razinu profitabilnosti. To se primjerice može opravdati širim koristima koje se ne odražavaju na profitabilnost samog projekta. U takvim okolnostima posebno postaju važni dokazi koji se daju u prilog postojanja učinka poticaja. |
| --- | --- |

(65)

Komisija može potvrditi da postoji učinak poticaja u slučajevima u kojima poduzetnik može imati motivaciju za provedbu projekta, s potporom, čak i ako projekt kojemu je dodijeljena potpore ne ostvaruje uobičajeno potrebnu razinu profitabilnosti. To se primjerice može opravdati širim koristima koje se ne odražavaju na profitabilnost samog projekta. U takvim okolnostima posebno postaju važni dokazi koji se daju u prilog postojanja učinka poticaja.

| (66) | Ako se poduzetnik prilagođava nacionalnoj normi koja premašuje norme Unije ili je donesena u nedostatku norme Unije, Komisija će provjeriti je li korisnik potpore mogao biti znatno pogođen povećanim troškovima i zbog toga ne bi bio sposoban snositi troškove povezane s neposrednom provedbom nacionalnih normi. |
| --- | --- |

(66)

Ako se poduzetnik prilagođava nacionalnoj normi koja premašuje norme Unije ili je donesena u nedostatku norme Unije, Komisija će provjeriti je li korisnik potpore mogao biti znatno pogođen povećanim troškovima i zbog toga ne bi bio sposoban snositi troškove povezane s neposrednom provedbom nacionalnih normi.

| (67) | Za ulaganja koja dovode poduzetnike iznad najniže razine potrebne u skladu s normama Unije, Komisija još uvijek ne mora potvrditi učinak poticaja, osobito ako takva ulaganja odgovaraju najnižim tehničkim normama dostupnima na tržištu. |
| --- | --- |

(67)

Za ulaganja koja dovode poduzetnike iznad najniže razine potrebne u skladu s normama Unije, Komisija još uvijek ne mora potvrditi učinak poticaja, osobito ako takva ulaganja odgovaraju najnižim tehničkim normama dostupnima na tržištu.

| (68) | Ako potpora ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem dodatnih djelatnosti, ta potpora nema učinak poticaja u smislu promicanja ponašanja za zaštitu okoliša u Uniji ili jačanja funkcioniranja europskoga energetskog tržišta. Stoga se potpora neće odobriti u slučajevima u kojima se čini da bi se iste djelatnosti mogle provoditi bez potpore. |
| --- | --- |

(68)

Ako potpora ne mijenja ponašanje korisnika poticanjem dodatnih djelatnosti, ta potpora nema učinak poticaja u smislu promicanja ponašanja za zaštitu okoliša u Uniji ili jačanja funkcioniranja europskoga energetskog tržišta. Stoga se potpora neće odobriti u slučajevima u kojima se čini da bi se iste djelatnosti mogle provoditi bez potpore.

3.2.5.   Razmjernost potpora

3.2.5.1.   Opći uvjeti

| (69) | Potpore za zaštitu okoliša i energiju smatraju se razmjernima ako je iznos potpore po korisniku ograničen na najnižu razinu potrebnu kako bi se ostvario cilj zaštite okoliša odnosno energetski cilj za koji je potpora namijenjena. |
| --- | --- |

(69)

Potpore za zaštitu okoliša i energiju smatraju se razmjernima ako je iznos potpore po korisniku ograničen na najnižu razinu potrebnu kako bi se ostvario cilj zaštite okoliša odnosno energetski cilj za koji je potpora namijenjena.

| (70) | Kao opće načelo, potpora će se smatrati ograničenom na najnižu potrebnu razinu ako odgovara neto dodatnim troškovima potrebnima za ostvarenje cilja u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem ako potpora ne postoji. Neto dodatni trošak utvrđuje se na temelju razlike između ekonomskih koristi i troškova (uključujući ulaganje i poslovanje) projekta kojemu je dodijeljena potpora i onih alternativnog projekta ulaganja koje bi poduzeće provodilo bez potpore, tj. protučinjeničnog scenarija. |
| --- | --- |

(70)

Kao opće načelo, potpora će se smatrati ograničenom na najnižu potrebnu razinu ako odgovara neto dodatnim troškovima potrebnima za ostvarenje cilja u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem ako potpora ne postoji. Neto dodatni trošak utvrđuje se na temelju razlike između ekonomskih koristi i troškova (uključujući ulaganje i poslovanje) projekta kojemu je dodijeljena potpora i onih alternativnog projekta ulaganja koje bi poduzeće provodilo bez potpore, tj. protučinjeničnog scenarija.

| (71) | Međutim može biti teško u potpunosti uzeti u obzir sve ekonomske koristi koje će poduzeće imati od dodatnog ulaganja (46). Stoga se za one mjere koje ne podliježu pojedinačnoj procjeni može upotrebljavati pojednostavljena metoda koja je usmjerena na izračun dodatnih troškova ulaganja (tj. bez uzimanja u obzir koristi i troškova poslovanja). Mjere koje ne podliježu pojedinačnoj procjeni smatrat će se razmjernima ako iznos potpore ne premašuje maksimalni intenzitet potpore, tj. određeni postotak prihvatljivih troškova kako je definirano u točkama 72. do 76. Ti maksimalni intenziteti potpore isto tako služe kao gornja granica za potporu koju se daje za prijavljene mjere. |
| --- | --- |

(71)

Međutim može biti teško u potpunosti uzeti u obzir sve ekonomske koristi koje će poduzeće imati od dodatnog ulaganja (46). Stoga se za one mjere koje ne podliježu pojedinačnoj procjeni može upotrebljavati pojednostavljena metoda koja je usmjerena na izračun dodatnih troškova ulaganja (tj. bez uzimanja u obzir koristi i troškova poslovanja). Mjere koje ne podliježu pojedinačnoj procjeni smatrat će se razmjernima ako iznos potpore ne premašuje maksimalni intenzitet potpore, tj. određeni postotak prihvatljivih troškova kako je definirano u točkama 72. do 76. Ti maksimalni intenziteti potpore isto tako služe kao gornja granica za potporu koju se daje za prijavljene mjere.

Prihvatljivi troškovi

| (72) | Prihvatljivi troškovi za potporu za zaštitu okoliša dodatni su troškovi ulaganja u materijalnu i/ili nematerijalnu imovinu koji su izravno povezani s ostvarivanjem zajedničkog cilja. |
| --- | --- |

(72)

Prihvatljivi troškovi za potporu za zaštitu okoliša dodatni su troškovi ulaganja u materijalnu i/ili nematerijalnu imovinu koji su izravno povezani s ostvarivanjem zajedničkog cilja.

| (73) | Prihvatljivi troškovi određuju se na sljedeći način:






  (a) | ako se troškovi ostvarenja cilja od zajedničkog interesa mogu utvrditi u ukupnim troškovima ulaganja kao odvojeno ulaganje, npr. zato što je zeleni element lako prepoznatljiva „dodatna komponenta” za prethodno postojeći objekt, troškovi posebnog ulaganja predstavljaju prihvatljive troškove (47); |
| --- | --- | --- |

(73)

Prihvatljivi troškovi određuju se na sljedeći način:

(a)

ako se troškovi ostvarenja cilja od zajedničkog interesa mogu utvrditi u ukupnim troškovima ulaganja kao odvojeno ulaganje, npr. zato što je zeleni element lako prepoznatljiva „dodatna komponenta” za prethodno postojeći objekt, troškovi posebnog ulaganja predstavljaju prihvatljive troškove (47);

| (b) | u svim drugim slučajevima prihvatljivi troškovi dodatni su troškovi ulaganja utvrđeni usporedbom ulaganja kojemu je dodijeljena potpora s protučinjeničnom situacijom bez državne potpore. U načelu, mogu se navesti troškovi tehnički usporedivog ulaganja (48) koje bi se ostvarilo na vjerodostojan način bez potpore (49) i kojim se ne ostvaruje cilj od zajedničkog interesa ili kojim se taj cilj ostvaruje samo u manjoj mjeri. |
| --- | --- |

(b)

u svim drugim slučajevima prihvatljivi troškovi dodatni su troškovi ulaganja utvrđeni usporedbom ulaganja kojemu je dodijeljena potpora s protučinjeničnom situacijom bez državne potpore. U načelu, mogu se navesti troškovi tehnički usporedivog ulaganja (48) koje bi se ostvarilo na vjerodostojan način bez potpore (49) i kojim se ne ostvaruje cilj od zajedničkog interesa ili kojim se taj cilj ostvaruje samo u manjoj mjeri.

| (74) | Prilog 2. sadržava popis odgovarajućeg protučinjeničnog scenarija ili izračuna prihvatljivih troškova koji odražavaju protučinjenični scenarij koji bi trebalo primjenjivati u sličnim slučajevima. Komisija može prihvatiti alternativne protučinjenične situacije ako ih država članica opravda na prihvatljiv način. |
| --- | --- |

(74)

Prilog 2. sadržava popis odgovarajućeg protučinjeničnog scenarija ili izračuna prihvatljivih troškova koji odražavaju protučinjenični scenarij koji bi trebalo primjenjivati u sličnim slučajevima. Komisija može prihvatiti alternativne protučinjenične situacije ako ih država članica opravda na prihvatljiv način.

| (75) | Za mjere kojima se podupiru integrirani projekti kao što su integrirane mjere energetske učinkovitosti ili projekti povezani s bioplinom teško je utvrditi protučinjenični scenarij. Kad nije moguće vjerodostojno utvrditi protučinjenični scenarij, Komisija može kao alternativu razmotriti ukupne troškove projekta što bi moglo podrazumijevati smanjeni intenzitet potpore radi odražavanja razlike u izračunu prihvatljivog troška. |
| --- | --- |

(75)

Za mjere kojima se podupiru integrirani projekti kao što su integrirane mjere energetske učinkovitosti ili projekti povezani s bioplinom teško je utvrditi protučinjenični scenarij. Kad nije moguće vjerodostojno utvrditi protučinjenični scenarij, Komisija može kao alternativu razmotriti ukupne troškove projekta što bi moglo podrazumijevati smanjeni intenzitet potpore radi odražavanja razlike u izračunu prihvatljivog troška.

| (76) | Pravila iz točaka 73. do 75. primjenjiva su na izgradnju proizvodnih postrojenja u energetski učinkovitim projektima centraliziranog grijanja ili hlađenja. Međutim pristup na osnovi manjku financijskih sredstava primijenit će se za potpore izgradnji mreže, slično procjeni energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

(76)

Pravila iz točaka 73. do 75. primjenjiva su na izgradnju proizvodnih postrojenja u energetski učinkovitim projektima centraliziranog grijanja ili hlađenja. Međutim pristup na osnovi manjku financijskih sredstava primijenit će se za potpore izgradnji mreže, slično procjeni energetske infrastrukture.

Maksimalni intenziteti potpore

| (77) | Kako bi se osigurala predvidljivost i ravnopravni uvjeti, Komisija primjenjuje maksimalne intenzitete potpore, utvrđene u Prilogu 1. Ti intenziteti potpore pokazuju potrebu za državnom intervencijom koja se s jedne strane utvrđuje mjerodavnim tržišnim nedostatkom, a s druge očekivanom razinom narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine. |
| --- | --- |

(77)

Kako bi se osigurala predvidljivost i ravnopravni uvjeti, Komisija primjenjuje maksimalne intenzitete potpore, utvrđene u Prilogu 1. Ti intenziteti potpore pokazuju potrebu za državnom intervencijom koja se s jedne strane utvrđuje mjerodavnim tržišnim nedostatkom, a s druge očekivanom razinom narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine.

| (78) | Za neke vrste potpora ili za ulaganja koja se nalaze u području kojemu je dodijeljena potpora mogu se odobriti veći intenziteti potpore, ali intenzitet potpore nikada ne smije premašiti 100 % prihvatljivih troškova. Mogu se dopustiti sljedeći veći intenziteti potpore:






  (a) | intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja u energiju i zaštitu okoliša koja se nalaze u potpomognutim područjima i ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za pet postotnih bodova za ulaganja u energiju i zaštitu okoliša koja se nalaze u potpomognutim područjima i ispunjuju uvjete članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Komisija ta povećanja smatra opravdanima s obzirom na različita ograničenja s kojima se suočavaju ta područja, a koja mogu biti prepreka ulaganjima u zaštitu okoliša ili energiju; |
| --- | --- | --- |

(78)

Za neke vrste potpora ili za ulaganja koja se nalaze u području kojemu je dodijeljena potpora mogu se odobriti veći intenziteti potpore, ali intenzitet potpore nikada ne smije premašiti 100 % prihvatljivih troškova. Mogu se dopustiti sljedeći veći intenziteti potpore:

(a)

intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja u energiju i zaštitu okoliša koja se nalaze u potpomognutim područjima i ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za pet postotnih bodova za ulaganja u energiju i zaštitu okoliša koja se nalaze u potpomognutim područjima i ispunjuju uvjete članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Komisija ta povećanja smatra opravdanima s obzirom na različita ograničenja s kojima se suočavaju ta područja, a koja mogu biti prepreka ulaganjima u zaštitu okoliša ili energiju;

| (b) | intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i za 20 postotnih bodova za mala poduzeća. U pogledu malih i srednjih poduzeća koja se s jedne strane možda suočavaju s relativno višim troškovima kako bi ostvarila ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve u usporedbi s veličinom svoje djelatnosti, i s druge strane, s nesavršenostima tržišta kapitala koja ih ograničavaju da snose takve troškove, mogu se isto tako odobriti veći intenziteti potpore jer će se rizik od ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine smanjiti ako je korisnik malo ili srednje poduzeće. |
| --- | --- |

(b)

intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i za 20 postotnih bodova za mala poduzeća. U pogledu malih i srednjih poduzeća koja se s jedne strane možda suočavaju s relativno višim troškovima kako bi ostvarila ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve u usporedbi s veličinom svoje djelatnosti, i s druge strane, s nesavršenostima tržišta kapitala koja ih ograničavaju da snose takve troškove, mogu se isto tako odobriti veći intenziteti potpore jer će se rizik od ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja i trgovine smanjiti ako je korisnik malo ili srednje poduzeće.

| (c) | veći intenziteti potpore mogu se opravdati pod određenim uvjetima u slučaju ekoloških inovacija namijenjenih za uklanjanje dvostrukoga tržišnog nedostatka povezanog s većim rizicima inovacija, zajedno s aspektom zaštite okoliša projekta. To se posebno primjenjuje na mjere učinkovitosti resursa. Intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova pod uvjetom da se ispune sljedeći kumulativni uvjeti:






  i. | imovina ili projekt ekološke inovacije moraju biti novi ili znatno poboljšani u usporedbi s vrhuncem tehnologije u toj industriji u Uniji (50); |
| --- | --- | --- |

(c)

veći intenziteti potpore mogu se opravdati pod određenim uvjetima u slučaju ekoloških inovacija namijenjenih za uklanjanje dvostrukoga tržišnog nedostatka povezanog s većim rizicima inovacija, zajedno s aspektom zaštite okoliša projekta. To se posebno primjenjuje na mjere učinkovitosti resursa. Intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova pod uvjetom da se ispune sljedeći kumulativni uvjeti:

i.

imovina ili projekt ekološke inovacije moraju biti novi ili znatno poboljšani u usporedbi s vrhuncem tehnologije u toj industriji u Uniji (50);

| ii. | očekivana korist za okoliš mora biti znatno veća od poboljšanja koje proizlazi iz općeg razvoja vrhunca tehnologije u usporedivim djelatnostima (51); i |
| --- | --- |

ii.

očekivana korist za okoliš mora biti znatno veća od poboljšanja koje proizlazi iz općeg razvoja vrhunca tehnologije u usporedivim djelatnostima (51); i

| iii. | inovativna priroda te imovine ili projekata uključuje jasan stupanj rizika u tehnološkom, tržišnom ili financijskom smislu, viši od rizika koji se općenito pripisuje usporedivoj neinovativnoj imovini ili projektima (52). |
| --- | --- |

iii.

inovativna priroda te imovine ili projekata uključuje jasan stupanj rizika u tehnološkom, tržišnom ili financijskom smislu, viši od rizika koji se općenito pripisuje usporedivoj neinovativnoj imovini ili projektima (52).

| (79) | Komisija će stoga potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako su prihvatljivi troškovi točno izračunani i ako se poštuju maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u Prilogu 1. |
| --- | --- |

(79)

Komisija će stoga potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako su prihvatljivi troškovi točno izračunani i ako se poštuju maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u Prilogu 1.

| (80) | Ako se potpora dodjeljuje korisniku u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, taj iznos potpore može doseći 100 % prihvatljivih troškova (53). Takav natječajni postupak ponuda mora biti nediskriminirajući i mora dopuštati sudjelovanje dovoljnog broja poduzetnika. Nadalje, proračun koji se odnosi na natječajni postupak mora biti obvezujuće ograničenje na način da ne mogu svi sudionici postupka dobiti potporu. Konačno, potpore moraju biti dodijeljene na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio, isključujući tako nastavne pregovore. |
| --- | --- |

(80)

Ako se potpora dodjeljuje korisniku u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, taj iznos potpore može doseći 100 % prihvatljivih troškova (53). Takav natječajni postupak ponuda mora biti nediskriminirajući i mora dopuštati sudjelovanje dovoljnog broja poduzetnika. Nadalje, proračun koji se odnosi na natječajni postupak mora biti obvezujuće ograničenje na način da ne mogu svi sudionici postupka dobiti potporu. Konačno, potpore moraju biti dodijeljene na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio, isključujući tako nastavne pregovore.

3.2.5.2.   Zbrajanje potpora

| (81) | Potpore se mogu dodijeliti istodobno na temelju nekoliko programa potpora ili zbrojiti s jednokratnim potporama, pod uvjetom da ukupni iznos državne potpore za djelatnost ili projekt ne premašuje granice postavljene gornjom granicom potpora utvrđenom u ovim smjernicama. Financijska sredstva Unije kojima na središnji način upravlja Komisija, a koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice (54) ne predstavljaju državnu potporu. Ako su takva financijska sredstva Unije u kombinaciji s državnom potporom, samo se potonja uzima u obzir za određivanje poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore, ali pod uvjetom da ukupni iznos dodijeljenih državnih financijskih sredstava u odnosu na iste prihvatljive troškove ne smije premašiti maksimalnu stopu/stope financijskih sredstava utvrđene u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(81)

Potpore se mogu dodijeliti istodobno na temelju nekoliko programa potpora ili zbrojiti s jednokratnim potporama, pod uvjetom da ukupni iznos državne potpore za djelatnost ili projekt ne premašuje granice postavljene gornjom granicom potpora utvrđenom u ovim smjernicama. Financijska sredstva Unije kojima na središnji način upravlja Komisija, a koja nisu izravno ili neizravno pod nadzorom države članice (54) ne predstavljaju državnu potporu. Ako su takva financijska sredstva Unije u kombinaciji s državnom potporom, samo se potonja uzima u obzir za određivanje poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore, ali pod uvjetom da ukupni iznos dodijeljenih državnih financijskih sredstava u odnosu na iste prihvatljive troškove ne smije premašiti maksimalnu stopu/stope financijskih sredstava utvrđene u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.

| (82) | Potpore se ne smiju zbrajati s de minimis potporama u pogledu istih prihvatljivih troškova ako bi to zbrajanje potpora dovelo do premašivanja intenziteta potpore određenog u ovim smjernicama. |
| --- | --- |

(82)

Potpore se ne smiju zbrajati s de minimis potporama u pogledu istih prihvatljivih troškova ako bi to zbrajanje potpora dovelo do premašivanja intenziteta potpore određenog u ovim smjernicama.

3.2.5.3.   Dodatni uvjeti za pojedinačno prijavljena ulaganja i operativne potpore

| (83) | Za pojedinačne potpore nije dovoljna sukladnost s maksimalnim intenzitetima potpore utvrđenima u ovom odjeljku i u Prilogu 1. kako bi se osigurala razmjernost. Ti maksimalni intenziteti potpore upotrebljavaju se kao gornja granica za pojedinačne potpore (55). |
| --- | --- |

(83)

Za pojedinačne potpore nije dovoljna sukladnost s maksimalnim intenzitetima potpore utvrđenima u ovom odjeljku i u Prilogu 1. kako bi se osigurala razmjernost. Ti maksimalni intenziteti potpore upotrebljavaju se kao gornja granica za pojedinačne potpore (55).

| (84) | Kao opće pravilo, pojedinačno prijavljena potpora smatrat će se ograničenom na najnižu razinu ako iznos potpore odgovara neto dodatnim troškovima ulaganja kojemu je dodijeljena potpora u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem bez potpore. Za vrijeme cjelokupnog trajanja projekta u obzir se moraju uzeti svi mjerodavni troškovi i koristi. |
| --- | --- |

(84)

Kao opće pravilo, pojedinačno prijavljena potpora smatrat će se ograničenom na najnižu razinu ako iznos potpore odgovara neto dodatnim troškovima ulaganja kojemu je dodijeljena potpora u usporedbi s protučinjeničnim scenarijem bez potpore. Za vrijeme cjelokupnog trajanja projekta u obzir se moraju uzeti svi mjerodavni troškovi i koristi.

| (85) | Ako se poseban alternativni projekt ne može utvrditi kao protučinjenični scenarij, Komisija će provjeriti premašuje li iznos potpore najnižu razinu potrebnu da projekt kojemu je dodijeljena potpora bude dovoljno profitabilan, na primjer povećava li svoj IRR povrh uobičajenih stopa povrata koje dotični poduzetnik primjenjuje u drugim projektima ulaganja slične vrste. Kada to mjerilo nije dostupno, u tu svrhu mogu se upotrebljavati cjelokupni troškovi kapitala tog poduzetnika ili stope povrata koje se obično prate u mjerodavnoj industriji. |
| --- | --- |

(85)

Ako se poseban alternativni projekt ne može utvrditi kao protučinjenični scenarij, Komisija će provjeriti premašuje li iznos potpore najnižu razinu potrebnu da projekt kojemu je dodijeljena potpora bude dovoljno profitabilan, na primjer povećava li svoj IRR povrh uobičajenih stopa povrata koje dotični poduzetnik primjenjuje u drugim projektima ulaganja slične vrste. Kada to mjerilo nije dostupno, u tu svrhu mogu se upotrebljavati cjelokupni troškovi kapitala tog poduzetnika ili stope povrata koje se obično prate u mjerodavnoj industriji.

| (86) | Država članica trebala bi dati dokaze da je iznos potpore ostao na najnižoj razini. Kako bi se procijenilo je li potpora razmjerna, mogu se upotrebljavati i izračuni koji se upotrebljavaju za analizu učinka poticaja. Država članica mora pokazati razmjernost na temelju dokumentacije iz točke (63). |
| --- | --- |

(86)

Država članica trebala bi dati dokaze da je iznos potpore ostao na najnižoj razini. Kako bi se procijenilo je li potpora razmjerna, mogu se upotrebljavati i izračuni koji se upotrebljavaju za analizu učinka poticaja. Država članica mora pokazati razmjernost na temelju dokumentacije iz točke (63).

| (87) | Za operativne potpore koje se dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka pretpostavlja se da je razmjernost pojedinačne potpore zadovoljena ako su ispunjeni opći uvjeti. |
| --- | --- |

(87)

Za operativne potpore koje se dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka pretpostavlja se da je razmjernost pojedinačne potpore zadovoljena ako su ispunjeni opći uvjeti.

3.2.6.   Sprečavanje nepotrebnih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

3.2.6.1.   Opći uvjeti

| (88) | Kako bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu između država članica moraju se ograničiti i nadmašiti pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(88)

Kako bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i učinaka na trgovinu između država članica moraju se ograničiti i nadmašiti pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa.

| (89) | Komisija utvrđuje dvije glavne moguće vrste narušavanja prouzročene potporama, to jest narušavanje tržišta proizvoda i učinke mjesta gospodarske djelatnosti. Obje vrste narušavanja mogu dovesti do neučinkovitosti dodijeljenih sredstava zbog kojih se narušava gospodarska učinkovitost unutarnjeg tržišta i do problema s rasprostranjenošću zbog kojih se narušava rasprostranjenost ekonomske djelatnosti u regijama. |
| --- | --- |

(89)

Komisija utvrđuje dvije glavne moguće vrste narušavanja prouzročene potporama, to jest narušavanje tržišta proizvoda i učinke mjesta gospodarske djelatnosti. Obje vrste narušavanja mogu dovesti do neučinkovitosti dodijeljenih sredstava zbog kojih se narušava gospodarska učinkovitost unutarnjeg tržišta i do problema s rasprostranjenošću zbog kojih se narušava rasprostranjenost ekonomske djelatnosti u regijama.

| (90) | Potporama za potrebe zaštite okoliša zbog same njihove prirode obično se prednost daje proizvodima i tehnologijama prihvatljivima za okoliš na štetu drugih, koji više onečišćuju. Taj se učinak potpore u načelu neće smatrati neopravdanim narušavanjem tržišnog natjecanja jer je taj učinak usko povezan sa samim ciljem potpore, tj. ozelenjivanjem gospodarstva. Pri procjenjivanju mogućih negativnih učinaka potpore za zaštitu okoliša Komisija će uzeti u obzir sveukupni učinak mjere na zaštitu okoliša u odnosu na njezin negativni učinak na tržišni položaj, i time na prihode društava kojima potpore nisu dodijeljene. Na taj će način Komisija posebno razmotriti narušavajuće učinke za konkurente koji i bez potpore djeluju na osnovi koja je prihvatljiva za okoliš. Jednako tako, što je manji očekivani učinak dotične mjere na zaštitu okoliša, to je važnija provjera njezina učinka na tržišne udjele i prihode konkurenata na tržištu. |
| --- | --- |

(90)

Potporama za potrebe zaštite okoliša zbog same njihove prirode obično se prednost daje proizvodima i tehnologijama prihvatljivima za okoliš na štetu drugih, koji više onečišćuju. Taj se učinak potpore u načelu neće smatrati neopravdanim narušavanjem tržišnog natjecanja jer je taj učinak usko povezan sa samim ciljem potpore, tj. ozelenjivanjem gospodarstva. Pri procjenjivanju mogućih negativnih učinaka potpore za zaštitu okoliša Komisija će uzeti u obzir sveukupni učinak mjere na zaštitu okoliša u odnosu na njezin negativni učinak na tržišni položaj, i time na prihode društava kojima potpore nisu dodijeljene. Na taj će način Komisija posebno razmotriti narušavajuće učinke za konkurente koji i bez potpore djeluju na osnovi koja je prihvatljiva za okoliš. Jednako tako, što je manji očekivani učinak dotične mjere na zaštitu okoliša, to je važnija provjera njezina učinka na tržišne udjele i prihode konkurenata na tržištu.

| (91) | Jedan mogući štetni učinak državne potpore na ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve je da ona sprečava tržišni mehanizam da ostvari učinkovite rezultate nagrađivanjem najučinkovitijih i najinovativnijih proizvođača i stavljanjem pritiska na one najmanje učinkovite kako bi ih se poboljšalo, restrukturiralo ili maknulo s tržišta. To bi moglo dovesti do situacije u kojoj, zbog potpore dodijeljene nekim poduzetnicima, učinkovitiji ili inovativniji konkurenti (npr. konkurenti s različitom, možda čak i čišćom tehnologijom), koji bi inače mogli ući na tržište i proširiti se, to ne mogu učiniti. Dugoročno gledano, uplitanje u konkurentne postupke ulaska na tržište i izlaska s tržišta moglo bi potisnuti inovacije i usporiti poboljšanja produktivnosti u cijeloj industriji. |
| --- | --- |

(91)

Jedan mogući štetni učinak državne potpore na ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve je da ona sprečava tržišni mehanizam da ostvari učinkovite rezultate nagrađivanjem najučinkovitijih i najinovativnijih proizvođača i stavljanjem pritiska na one najmanje učinkovite kako bi ih se poboljšalo, restrukturiralo ili maknulo s tržišta. To bi moglo dovesti do situacije u kojoj, zbog potpore dodijeljene nekim poduzetnicima, učinkovitiji ili inovativniji konkurenti (npr. konkurenti s različitom, možda čak i čišćom tehnologijom), koji bi inače mogli ući na tržište i proširiti se, to ne mogu učiniti. Dugoročno gledano, uplitanje u konkurentne postupke ulaska na tržište i izlaska s tržišta moglo bi potisnuti inovacije i usporiti poboljšanja produktivnosti u cijeloj industriji.

| (92) | Potpora može imati i narušavajuće učinke zbog povećanja ili zadržavanja znatne tržišne snage korisnika. Čak i kada potpora ne uvećava znatnu tržišnu snagu neposredno, može do toga posredno dovesti obeshrabrivanjem širenja postojećih konkurenata, poticanjem njihova izlaska s tržišta ili obeshrabrivanjem ulaska novih konkurenata na tržište. |
| --- | --- |

(92)

Potpora može imati i narušavajuće učinke zbog povećanja ili zadržavanja znatne tržišne snage korisnika. Čak i kada potpora ne uvećava znatnu tržišnu snagu neposredno, može do toga posredno dovesti obeshrabrivanjem širenja postojećih konkurenata, poticanjem njihova izlaska s tržišta ili obeshrabrivanjem ulaska novih konkurenata na tržište.

| (93) | Osim narušavanja tržišta proizvoda, potpora može proizvesti i učinke na trgovinu i odabir mjesta ulaganja. To se narušavanje može pojaviti u državama članicama, ili kada se poduzetnici nadmeću preko granica ili kada razmatraju različita mjesta ulaganja. Potpora namijenjena očuvanju ekonomske djelatnosti u jednoj regiji ili njezinu odvajanju od drugih regija na unutarnjem tržištu ne mora neposredno dovesti do narušavanja tržišta proizvoda, ali njome se djelatnosti ili ulaganja mogu premjestiti iz jedne regije u drugu bez ikakva neto učinka na zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(93)

Osim narušavanja tržišta proizvoda, potpora može proizvesti i učinke na trgovinu i odabir mjesta ulaganja. To se narušavanje može pojaviti u državama članicama, ili kada se poduzetnici nadmeću preko granica ili kada razmatraju različita mjesta ulaganja. Potpora namijenjena očuvanju ekonomske djelatnosti u jednoj regiji ili njezinu odvajanju od drugih regija na unutarnjem tržištu ne mora neposredno dovesti do narušavanja tržišta proizvoda, ali njome se djelatnosti ili ulaganja mogu premjestiti iz jedne regije u drugu bez ikakva neto učinka na zaštitu okoliša.

Vidljivi negativni učinci

| (94) | U načelu, potrebno je analizirati mjere potpore i kontekst u kojem se ona primjenjuje kako bi se utvrdio opseg u kojem je se može smatrati narušavajućom. Međutim postoje situacije kada negativni učinci vidljivo nadmašuju bilo kakve pozitivne učinke, što znači da se potporu ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(94)

U načelu, potrebno je analizirati mjere potpore i kontekst u kojem se ona primjenjuje kako bi se utvrdio opseg u kojem je se može smatrati narušavajućom. Međutim postoje situacije kada negativni učinci vidljivo nadmašuju bilo kakve pozitivne učinke, što znači da se potporu ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (95) | Komisija utvrđuje maksimalne intenzitete potpore koji čine osnovni uvjet za spojivost i čiji je cilj spriječiti uporabu državnih potpora za projekte u kojima se omjer između iznosa potpore i prihvatljivih troškova mora smatrati vrlo visokim i vrlo vjerojatno narušavajućim. |
| --- | --- |

(95)

Komisija utvrđuje maksimalne intenzitete potpore koji čine osnovni uvjet za spojivost i čiji je cilj spriječiti uporabu državnih potpora za projekte u kojima se omjer između iznosa potpore i prihvatljivih troškova mora smatrati vrlo visokim i vrlo vjerojatno narušavajućim.

| (96) | Jednako se tako potporu za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve koja samo dovodi do promjene mjesta ekonomske djelatnosti, a da se pri tom njome ne poboljšava postojeća razina zaštite okoliša u državi članici EU-a neće smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(96)

Jednako se tako potporu za ciljeve zaštite okoliša i energetske ciljeve koja samo dovodi do promjene mjesta ekonomske djelatnosti, a da se pri tom njome ne poboljšava postojeća razina zaštite okoliša u državi članici EU-a neće smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

3.2.6.2.   Opći uvjeti

| (97) | U procjenjivanju negativnih učinaka mjera potpore Komisija se usredotočuje na narušavanja koja proizlaze iz predvidljivog utjecaja potpore za zaštitu okoliša i energiju na tržišno natjecanje među poduzetnicima na zahvaćenim tržištima proizvoda i mjestu ekonomske djelatnosti. Ako su mjere državnih potpora dobro usmjerene na tržišni nedostatak koji nastoje riješiti, onda je rizik da će potpora neopravdano narušiti tržišno natjecanje ograničeniji. |
| --- | --- |

(97)

U procjenjivanju negativnih učinaka mjera potpore Komisija se usredotočuje na narušavanja koja proizlaze iz predvidljivog utjecaja potpore za zaštitu okoliša i energiju na tržišno natjecanje među poduzetnicima na zahvaćenim tržištima proizvoda i mjestu ekonomske djelatnosti. Ako su mjere državnih potpora dobro usmjerene na tržišni nedostatak koji nastoje riješiti, onda je rizik da će potpora neopravdano narušiti tržišno natjecanje ograničeniji.

| (98) | Ako je potpora razmjerna i ograničena na dodatne troškove ulaganja, negativni učinak potpore u načelu je prihvatljiv. Međutim čak i ako je potpora nužna i razmjerna, ona može dovesti do promjene u ponašanju korisnika koje narušava tržišno natjecanje. Profitom motivirani poduzetnik obično povećava razinu zaštite okoliša premašujući obvezne uvjete samo ako smatra da će to dovesti do neke vrste prednosti za njega, makar i granične. |
| --- | --- |

(98)

Ako je potpora razmjerna i ograničena na dodatne troškove ulaganja, negativni učinak potpore u načelu je prihvatljiv. Međutim čak i ako je potpora nužna i razmjerna, ona može dovesti do promjene u ponašanju korisnika koje narušava tržišno natjecanje. Profitom motivirani poduzetnik obično povećava razinu zaštite okoliša premašujući obvezne uvjete samo ako smatra da će to dovesti do neke vrste prednosti za njega, makar i granične.

| (99) | Kako bi se narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine svelo na najnižu moguću razinu, Komisija velik naglasak stavlja na postupak izbora. ako je moguće, postupak odabira trebalo bi provesti na nediskriminirajući, transparentan i otvoren način, bez nepotrebnog isključivanja poduzetnika koji se mogu nadmetati projektima koji su usmjereni na isti cilj zaštite okoliša odnosno energetski cilj. Postupak izbora trebao bi dovesti do izbora korisnika koji mogu djelovati prema ciljevima zaštite okoliša ili energetskim ciljevima uporabom najmanjeg iznosa potpore ili postupanjem na najekonomičniji način. |
| --- | --- |

(99)

Kako bi se narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine svelo na najnižu moguću razinu, Komisija velik naglasak stavlja na postupak izbora. ako je moguće, postupak odabira trebalo bi provesti na nediskriminirajući, transparentan i otvoren način, bez nepotrebnog isključivanja poduzetnika koji se mogu nadmetati projektima koji su usmjereni na isti cilj zaštite okoliša odnosno energetski cilj. Postupak izbora trebao bi dovesti do izbora korisnika koji mogu djelovati prema ciljevima zaštite okoliša ili energetskim ciljevima uporabom najmanjeg iznosa potpore ili postupanjem na najekonomičniji način.

| (100) | Komisija posebno procjenjuje negativne učinke potpora razmatranjem sljedećih elemenata:






  (a) | smanjenje ili nadoknada troškova proizvodne jedinice: ako nova oprema (56) dovodi do smanjenih troškova po proizvedenoj jedinici u usporedbi sa stanjem bez potpore ili potpora nadoknađuje dio troškova poslovanja, onda je vjerojatno da će korisnici povećati prihode od prodaje. Što je proizvod više cjenovno elastičan, to je veća mogućnost da će potpora narušiti tržišno natjecanje; |
| --- | --- | --- |

(100)

Komisija posebno procjenjuje negativne učinke potpora razmatranjem sljedećih elemenata:

(a)

smanjenje ili nadoknada troškova proizvodne jedinice: ako nova oprema (56) dovodi do smanjenih troškova po proizvedenoj jedinici u usporedbi sa stanjem bez potpore ili potpora nadoknađuje dio troškova poslovanja, onda je vjerojatno da će korisnici povećati prihode od prodaje. Što je proizvod više cjenovno elastičan, to je veća mogućnost da će potpora narušiti tržišno natjecanje;

| (b) | novi proizvod: ako korisnici pribave novi proizvod ili proizvod veće kakvoće, to će vjerojatno povećati njihove prihode od prodaje i možebitno im osigurati prednost „prvog pristupanja” tržištu. |
| --- | --- |

(b)

novi proizvod: ako korisnici pribave novi proizvod ili proizvod veće kakvoće, to će vjerojatno povećati njihove prihode od prodaje i možebitno im osigurati prednost „prvog pristupanja” tržištu.

3.2.6.3.   Dodatni uvjeti za pojedinačnu prijavljenu potporu

| (101) | Država članica mora osigurati da negativni učinci kako su prethodno opisani u odjeljku 3.2.6.1. budu ograničeni. Osim elemenata navedenih u odjeljku 3.1.6.2, Komisija uzima u obzir i procjenjuje dovodi li pojedinačna potpora do:






  (a) | poticanja neučinkovite proizvodnje, kočeći pritom rast produktivnosti u sektoru; |
| --- | --- | --- |

(101)

Država članica mora osigurati da negativni učinci kako su prethodno opisani u odjeljku 3.2.6.1. budu ograničeni. Osim elemenata navedenih u odjeljku 3.1.6.2, Komisija uzima u obzir i procjenjuje dovodi li pojedinačna potpora do:

(a)

poticanja neučinkovite proizvodnje, kočeći pritom rast produktivnosti u sektoru;

| (b) | narušavanja dinamičnih poticaja; |
| --- | --- |

(b)

narušavanja dinamičnih poticaja;

| (c) | stvaranja ili povećavanja tržišne snage ili isključujućih djelovanja; |
| --- | --- |

(c)

stvaranja ili povećavanja tržišne snage ili isključujućih djelovanja;

| (d) | umjetne promjene trgovinskih tokova ili mjesta proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

umjetne promjene trgovinskih tokova ili mjesta proizvodnje.

| (102) | Komisija može razmatrati planirano uvođenje programa potpora za zaštitu okoliša i energiju povrh onih koji su prijavljeni, što neposredno ili posredno pogoduje korisniku u smislu procjene učinka zbrojenih potpora. |
| --- | --- |

(102)

Komisija može razmatrati planirano uvođenje programa potpora za zaštitu okoliša i energiju povrh onih koji su prijavljeni, što neposredno ili posredno pogoduje korisniku u smislu procjene učinka zbrojenih potpora.

| (103) | Komisija isto tako procjenjuje dovodi li potpora u nekim područjima do koristi kroz pogodnije uvjete proizvodnje, ponajprije zbog usporedivo nižih proizvodnih troškova koji proizlaze iz potpore ili zbog viših normi proizvodnje postignutih kroz potporu. To može dovesti do toga da poduzetnici ostanu na područjima kojima je dodijeljena potpora ili se iz njih presele ili do premještanja trgovinskih tokova prema područjima kojima je dodijeljena potpora. U svojoj analizi prijavljene pojedinačne potpore Komisija stoga uzima u obzir svaki dokaz o tome da je korisnik potpore razmatrao alternativna mjesta gospodarske djelatnosti. |
| --- | --- |

(103)

Komisija isto tako procjenjuje dovodi li potpora u nekim područjima do koristi kroz pogodnije uvjete proizvodnje, ponajprije zbog usporedivo nižih proizvodnih troškova koji proizlaze iz potpore ili zbog viših normi proizvodnje postignutih kroz potporu. To može dovesti do toga da poduzetnici ostanu na područjima kojima je dodijeljena potpora ili se iz njih presele ili do premještanja trgovinskih tokova prema područjima kojima je dodijeljena potpora. U svojoj analizi prijavljene pojedinačne potpore Komisija stoga uzima u obzir svaki dokaz o tome da je korisnik potpore razmatrao alternativna mjesta gospodarske djelatnosti.

3.2.7.   Transparentnost

| (104) | Države članice moraju osigurati da se na web-mjestu na kojem su objedinjene informacije o državnim potporama, na državnoj ili regionalnoj razini, objave sljedeće informacije: puni tekst odluke o odobrenom programu potpora ili pojedinačne potpore te provedbene odredbe ili poveznica na taj tekst, naziv davatelja potpore, nazivi pojedinih korisnika, oblik i iznos potpora dodijeljenih svakom korisniku, datum dodjele, vrsta poduzetnika (MSP/veliko poduzeće), regija u kojoj se korisnik nalazi (na razini NUTS 2) i glavni gospodarski sektor u kojem korisnik djeluje (na razini skupine NACE). |
| --- | --- |

(104)

Države članice moraju osigurati da se na web-mjestu na kojem su objedinjene informacije o državnim potporama, na državnoj ili regionalnoj razini, objave sljedeće informacije: puni tekst odluke o odobrenom programu potpora ili pojedinačne potpore te provedbene odredbe ili poveznica na taj tekst, naziv davatelja potpore, nazivi pojedinih korisnika, oblik i iznos potpora dodijeljenih svakom korisniku, datum dodjele, vrsta poduzetnika (MSP/veliko poduzeće), regija u kojoj se korisnik nalazi (na razini NUTS 2) i glavni gospodarski sektor u kojem korisnik djeluje (na razini skupine NACE).

| (105) | Za programe u obliku poreznih olakšica i potpore u obliku smanjenja financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora, informacije o iznosima pojedinačnih potpora mogu se izraziti u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): [0,5 – 1]; [1 – 2]; [2 – 5]; [5 – 10]; [10 – 30]; [30 i više]. |
| --- | --- |

(105)

Za programe u obliku poreznih olakšica i potpore u obliku smanjenja financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora, informacije o iznosima pojedinačnih potpora mogu se izraziti u sljedećim rasponima (u milijunima EUR): [0,5 – 1]; [1 – 2]; [2 – 5]; [5 – 10]; [10 – 30]; [30 i više].

| (106) | Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpora, čuvaju se najmanje deset godina i dostupne su općoj javnosti bez ograničenja (57). Od država članica neće se zahtijevati da te informacije dostave prije 1. srpnja 2016. Zahtjev za objavu informacija može se zanemariti u slučaju dodjele pojedinačnih potpora manjih od 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(106)

Te se informacije moraju objaviti nakon donošenja odluke o dodjeli potpora, čuvaju se najmanje deset godina i dostupne su općoj javnosti bez ograničenja (57). Od država članica neće se zahtijevati da te informacije dostave prije 1. srpnja 2016. Zahtjev za objavu informacija može se zanemariti u slučaju dodjele pojedinačnih potpora manjih od 500 000 EUR.

3.3.   Potpore za energiju iz obnovljivih izvora

3.3.1.   Opći uvjeti za potpore za ulaganje i operativne potpore za energiju iz obnovljivih izvora

| (107) | Unija je postavila ambiciozne ciljeve klimatskih promjena i energetske održivosti, posebno kao dio strategije EU 2020. U nizu zakonodavnih akata Unije već je podržano ostvarivanje tih ciljeva, kao što su ETS Unije, Direktiva 2009/28/EZ (58) („Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora” ili „RED”) i Direktiva 2009/30/EZ (59) („Direktiva o kakvoći goriva”). Međutim njihova provedba ne mora uvijek dovesti do najučinkovitijeg tržišnog rezultata i u određenim uvjetima državna potpora može biti prikladan instrument koji doprinosi ostvarenju ciljeva Unije i povezanih nacionalnih ciljeva. |
| --- | --- |

(107)

Unija je postavila ambiciozne ciljeve klimatskih promjena i energetske održivosti, posebno kao dio strategije EU 2020. U nizu zakonodavnih akata Unije već je podržano ostvarivanje tih ciljeva, kao što su ETS Unije, Direktiva 2009/28/EZ (58) („Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora” ili „RED”) i Direktiva 2009/30/EZ (59) („Direktiva o kakvoći goriva”). Međutim njihova provedba ne mora uvijek dovesti do najučinkovitijeg tržišnog rezultata i u određenim uvjetima državna potpora može biti prikladan instrument koji doprinosi ostvarenju ciljeva Unije i povezanih nacionalnih ciljeva.

| (108) | Te se smjernice primjenjuju u razdoblju do 2020. Međutim njima bi se trebao pripremiti temelj za ostvarivanje ciljeva postavljenih u Okviru za 2030. Naime, očekuje se da će u razdoblju od 2020. do 2030. uspostavljeni obnovljivi izvori energije postati konkurentni za uključivanja na mrežu, što znači da bi se subvencije i izuzeća od odgovornosti za uravnoteženje trebali postupno isključivati. Ove su Smjernice usklađene s tim ciljem i njima će se osigurati prijelaz na ekonomičnu isporuku s pomoću mehanizama koji se temelje na tržištu. |
| --- | --- |

(108)

Te se smjernice primjenjuju u razdoblju do 2020. Međutim njima bi se trebao pripremiti temelj za ostvarivanje ciljeva postavljenih u Okviru za 2030. Naime, očekuje se da će u razdoblju od 2020. do 2030. uspostavljeni obnovljivi izvori energije postati konkurentni za uključivanja na mrežu, što znači da bi se subvencije i izuzeća od odgovornosti za uravnoteženje trebali postupno isključivati. Ove su Smjernice usklađene s tim ciljem i njima će se osigurati prijelaz na ekonomičnu isporuku s pomoću mehanizama koji se temelje na tržištu.

| (109) | Tržišnim instrumentima, kao što su prodaja na dražbi ili konkurentni natječajni postupak otvoren za sve proizvođače koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora koji se na razini EGP-a nadmeću na ravnopravnoj osnovi, obično bi se trebalo osigurati da se subvencije smanje na najmanju moguću mjeru kako bi ih se moglo potpuno postupno isključiti. |
| --- | --- |

(109)

Tržišnim instrumentima, kao što su prodaja na dražbi ili konkurentni natječajni postupak otvoren za sve proizvođače koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora koji se na razini EGP-a nadmeću na ravnopravnoj osnovi, obično bi se trebalo osigurati da se subvencije smanje na najmanju moguću mjeru kako bi ih se moglo potpuno postupno isključiti.

| (110) | Međutim s obzirom na različite faze tehnološkog razvoja tehnologija za obnovljivu energiju, ovim se Smjernicama dopušta državama članicama da provedu natječaje za posebne tehnologije na temelju dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije, potrebne za postizanje raznolikosti, ograničenja i stabilnosti mreže te troškova (za integraciju) sustava. |
| --- | --- |

(110)

Međutim s obzirom na različite faze tehnološkog razvoja tehnologija za obnovljivu energiju, ovim se Smjernicama dopušta državama članicama da provedu natječaje za posebne tehnologije na temelju dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije, potrebne za postizanje raznolikosti, ograničenja i stabilnosti mreže te troškova (za integraciju) sustava.

| (111) | Posebne su iznimke predviđene za postrojenja određene veličine, za koja se ne može smatrati da je primjereno provesti natječajni postupak ili za postrojenja koja su u fazi demonstracije. Uključenje tih postrojenja nije obvezno. |
| --- | --- |

(111)

Posebne su iznimke predviđene za postrojenja određene veličine, za koja se ne može smatrati da je primjereno provesti natječajni postupak ili za postrojenja koja su u fazi demonstracije. Uključenje tih postrojenja nije obvezno.

| (112) | S obzirom na prekomjerni kapacitet na tržištu biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina, Komisija će potpore za ulaganje u nove i postojeće kapacitete za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina smatrati neopravdanima. Međutim potpore za prenamjenu postrojenja za proizvodnju biogoriva iz prehrambenih sirovina u postrojenja za proizvodnju naprednih biogoriva dopuštene su radi pokrivanja troškova te prenamjene. Osim u tom posebnom slučaju potpore za ulaganje u biogoriva mogu se dodijeliti isključivo u korist naprednih biogoriva. |
| --- | --- |

(112)

S obzirom na prekomjerni kapacitet na tržištu biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina, Komisija će potpore za ulaganje u nove i postojeće kapacitete za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina smatrati neopravdanima. Međutim potpore za prenamjenu postrojenja za proizvodnju biogoriva iz prehrambenih sirovina u postrojenja za proizvodnju naprednih biogoriva dopuštene su radi pokrivanja troškova te prenamjene. Osim u tom posebnom slučaju potpore za ulaganje u biogoriva mogu se dodijeliti isključivo u korist naprednih biogoriva.

| (113) | Dok će dodjela potpora za ulaganje u biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina prestati s danom stupanja na snagu ovih Smjernica, operativne potpore za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina moći će se dodjeljivati do 2020. Stoga će se te potpore moći dodjeljivati isključivo postrojenjima koja su počela s radom prije 31. prosinca 2013. do potpune amortizacije postrojenja, a u svakom slučaju ne kasnije od 2020. |
| --- | --- |

(113)

Dok će dodjela potpora za ulaganje u biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina prestati s danom stupanja na snagu ovih Smjernica, operativne potpore za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina moći će se dodjeljivati do 2020. Stoga će se te potpore moći dodjeljivati isključivo postrojenjima koja su počela s radom prije 31. prosinca 2013. do potpune amortizacije postrojenja, a u svakom slučaju ne kasnije od 2020.

| (114) | Pored toga, Komisija će smatrati da se potporom ne povećava razina zaštite okoliša i da je se stoga ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se potpora dodjeljuje za biogoriva koja podliježu obvezi o opskrbi ili miješanju (60), osim ako država članica može dokazati da je potpora ograničena na održiva biogoriva koja su preskupa kako bi na tržište ušla samo s obvezom o opskrbi ili miješanju. |
| --- | --- |

(114)

Pored toga, Komisija će smatrati da se potporom ne povećava razina zaštite okoliša i da je se stoga ne može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se potpora dodjeljuje za biogoriva koja podliježu obvezi o opskrbi ili miješanju (60), osim ako država članica može dokazati da je potpora ograničena na održiva biogoriva koja su preskupa kako bi na tržište ušla samo s obvezom o opskrbi ili miješanju.

| (115) | Točnije, iako se porezima na CO2 i porezima sustava ETS-a EU-a internaliziraju troškovi emisija stakleničkih plinova, na taj se način ti troškovi ipak još ne internaliziraju u potpunosti. Državnim se potporama stoga može doprinijeti ostvarenju povezanih, ali posebnih ciljeva Unije u pogledu obnovljive energije. Osim ako ima dokaze o suprotnom, Komisija stoga pretpostavlja da i dalje postoji preostali tržišni nedostatak, koji se može riješiti potporama za obnovljivu energiju. |
| --- | --- |

(115)

Točnije, iako se porezima na CO2 i porezima sustava ETS-a EU-a internaliziraju troškovi emisija stakleničkih plinova, na taj se način ti troškovi ipak još ne internaliziraju u potpunosti. Državnim se potporama stoga može doprinijeti ostvarenju povezanih, ali posebnih ciljeva Unije u pogledu obnovljive energije. Osim ako ima dokaze o suprotnom, Komisija stoga pretpostavlja da i dalje postoji preostali tržišni nedostatak, koji se može riješiti potporama za obnovljivu energiju.

| (116) | Kako bi državama članicama omogućila da ostvare svoje ciljeve u skladu s ciljevima strategije EU 2020., Komisija pretpostavlja prikladnost potpora i ograničene narušavajuće učinke potpora pod uvjetom da su svi ostali uvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

(116)

Kako bi državama članicama omogućila da ostvare svoje ciljeve u skladu s ciljevima strategije EU 2020., Komisija pretpostavlja prikladnost potpora i ograničene narušavajuće učinke potpora pod uvjetom da su svi ostali uvjeti ispunjeni.

| (117) | Utjecaj potpora za proizvodnju hidroelektrične energije može biti dvojak: s jedne strane, te potpore imaju pozitivan učinak u smislu niskih emisija stakleničkih plinova, a s druge strane, mogu imati i negativan učinak na vodne sustave i bioraznolikost. Stoga, kad se odobravaju potpore za proizvodnju hidroenergije, države članice moraju poštovati Direktivu 2000/60/EZ (61), a posebno njezin članak 4. stavak 7. u kojem su utvrđeni kriteriji u pogledu dopuštenja novih promjena vodnih tijela. |
| --- | --- |

(117)

Utjecaj potpora za proizvodnju hidroelektrične energije može biti dvojak: s jedne strane, te potpore imaju pozitivan učinak u smislu niskih emisija stakleničkih plinova, a s druge strane, mogu imati i negativan učinak na vodne sustave i bioraznolikost. Stoga, kad se odobravaju potpore za proizvodnju hidroenergije, države članice moraju poštovati Direktivu 2000/60/EZ (61), a posebno njezin članak 4. stavak 7. u kojem su utvrđeni kriteriji u pogledu dopuštenja novih promjena vodnih tijela.

| (118) | Osnovno je načelo zakonodavstva Unije o otpadu takozvana hijerarhija otpada kojom se određuju prioriteti u pogledu načine koje bi trebalo primjenjivati na obradu otpada (62). Državnim potporama za energiju iz obnovljivih izvora za koju se upotrebljava otpad, uključujući otpadnu toplinu, kao ulazno gorivo može se pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se to načelo ne zaobilazi. |
| --- | --- |

(118)

Osnovno je načelo zakonodavstva Unije o otpadu takozvana hijerarhija otpada kojom se određuju prioriteti u pogledu načine koje bi trebalo primjenjivati na obradu otpada (62). Državnim potporama za energiju iz obnovljivih izvora za koju se upotrebljava otpad, uključujući otpadnu toplinu, kao ulazno gorivo može se pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se to načelo ne zaobilazi.

| (119) | Potpore za energiju iz obnovljivih izvora mogu se dodijeliti kao potpore za ulaganje ili operativne potpore. Za programe potpora za ulaganje i pojedinačno prijavljene potpore za ulaganje primjenjuju se uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.2. |
| --- | --- |

(119)

Potpore za energiju iz obnovljivih izvora mogu se dodijeliti kao potpore za ulaganje ili operativne potpore. Za programe potpora za ulaganje i pojedinačno prijavljene potpore za ulaganje primjenjuju se uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.2.

| (120) | Za programe operativnih potpora primjenjuje se opća odredba iz odjeljka 3.2 prema izmjenama na temelju određenih odredaba kako se navodi u ovom odjeljku. Za pojedinačno prijavljene operativne potpore prema potrebi se primjenjuju se uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.2. uzimanjem u obzir izmjena na temelju ovog odjeljka za programe operativnih potpora. |
| --- | --- |

(120)

Za programe operativnih potpora primjenjuje se opća odredba iz odjeljka 3.2 prema izmjenama na temelju određenih odredaba kako se navodi u ovom odjeljku. Za pojedinačno prijavljene operativne potpore prema potrebi se primjenjuju se uvjeti utvrđeni u odjeljku 3.2. uzimanjem u obzir izmjena na temelju ovog odjeljka za programe operativnih potpora.

| (121) | Komisija odobrava programe potpora za razdoblje od najviše deset godina. Ako se održi, takva bi se mjera trebala ponovno prijaviti nakon tog razdoblja. U pogledu biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina, postojeći i novoobjavljeni programi trebali bi biti ograničeni do 2020. |
| --- | --- |

(121)

Komisija odobrava programe potpora za razdoblje od najviše deset godina. Ako se održi, takva bi se mjera trebala ponovno prijaviti nakon tog razdoblja. U pogledu biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina, postojeći i novoobjavljeni programi trebali bi biti ograničeni do 2020.

| (122) | Unija je odredila sveukupni cilj Unije za udio obnovljivih izvora energije u konačnoj potrošnji energije i prenijela ga je u obvezne nacionalne ciljeve. Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora sadržava mehanizme suradnje (63) kako bi se olakšala prekogranična podrška za ostvarenje nacionalnih ciljeva. Programi operativnih potpora u načelu bi trebali biti otvoreni za ostale zemlje EGP-a i ugovorne strane Energetske zajednice kako bi se ograničili sveukupni narušavajući učinci. Time se minimaliziraju troškovi za države članice kojima je jedini cilj ostvariti nacionalni cilj obnovljive energije utvrđen u zakonodavstvu Unije. Međutim države članice možda žele imati uspostavljen mehanizam suradnje prije odobravanja prekograničnih potpora jer se u protivnom proizvodnja iz postrojenja u ostalim zemljama neće pripojiti nacionalnom cilju u skladu s RED-om (64). Komisija će smatrati pozitivnima programe koji su otvoreni ostalim zemljama EGP-a ili Energetske zajednice. |
| --- | --- |

(122)

Unija je odredila sveukupni cilj Unije za udio obnovljivih izvora energije u konačnoj potrošnji energije i prenijela ga je u obvezne nacionalne ciljeve. Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora sadržava mehanizme suradnje (63) kako bi se olakšala prekogranična podrška za ostvarenje nacionalnih ciljeva. Programi operativnih potpora u načelu bi trebali biti otvoreni za ostale zemlje EGP-a i ugovorne strane Energetske zajednice kako bi se ograničili sveukupni narušavajući učinci. Time se minimaliziraju troškovi za države članice kojima je jedini cilj ostvariti nacionalni cilj obnovljive energije utvrđen u zakonodavstvu Unije. Međutim države članice možda žele imati uspostavljen mehanizam suradnje prije odobravanja prekograničnih potpora jer se u protivnom proizvodnja iz postrojenja u ostalim zemljama neće pripojiti nacionalnom cilju u skladu s RED-om (64). Komisija će smatrati pozitivnima programe koji su otvoreni ostalim zemljama EGP-a ili Energetske zajednice.

| (123) | Potporama za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije u načelu bi trebalo doprinijeti integriranju obnovljive električne energije na tržištu. Međutim za određene male vrste postrojenja to možda neće biti izvedivo ili prikladno. |
| --- | --- |

(123)

Potporama za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije u načelu bi trebalo doprinijeti integriranju obnovljive električne energije na tržištu. Međutim za određene male vrste postrojenja to možda neće biti izvedivo ili prikladno.

3.3.2.   Operativne potpore za energiju iz obnovljivih izvora

3.3.2.1.   Potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije

| (124) | Kako bi se potaknula tržišna integracija električne energije iz obnovljivih izvora, važno je da korisnici svoju električnu energiju prodaju izravno na tržištu i da podliježu tržišnim obvezama. Sljedeći se kumulativni uvjeti primjenjuju na sve nove programe i mjere potpore od 1. siječnja 2016.:






  (a) | potpore se dodjeljuju kao premije povrh tržišne cijene (premija) pri čemu proizvođači svoju električnu energiju prodaju izravno na tržištu; |
| --- | --- | --- |

(124)

Kako bi se potaknula tržišna integracija električne energije iz obnovljivih izvora, važno je da korisnici svoju električnu energiju prodaju izravno na tržištu i da podliježu tržišnim obvezama. Sljedeći se kumulativni uvjeti primjenjuju na sve nove programe i mjere potpore od 1. siječnja 2016.:

(a)

potpore se dodjeljuju kao premije povrh tržišne cijene (premija) pri čemu proizvođači svoju električnu energiju prodaju izravno na tržištu;

| (b) | korisnici (65) podliježu standardnim odgovornostima za uravnoteženje, osim ako ne postoje likvidna tržišta dnevnog uravnoteženja; i |
| --- | --- |

(b)

korisnici (65) podliježu standardnim odgovornostima za uravnoteženje, osim ako ne postoje likvidna tržišta dnevnog uravnoteženja; i

| (c) | uvode se mjere kojima se osigurava da proizvođači nemaju poticaja za proizvodnju električne energije po negativnim cijenama. |
| --- | --- |

(c)

uvode se mjere kojima se osigurava da proizvođači nemaju poticaja za proizvodnju električne energije po negativnim cijenama.

| (125) | Uvjeti iz točke 124. ne primjenjuju se na postrojenja s instaliranim kapacitetom električne energije manjim od 500 kW ni na demonstracijske projekte osim električne energije dobivene iz vjetra za koju se primjenjuje instalirani kapacitet električne energije od 3 MW ili tri proizvodne jedinice. |
| --- | --- |

(125)

Uvjeti iz točke 124. ne primjenjuju se na postrojenja s instaliranim kapacitetom električne energije manjim od 500 kW ni na demonstracijske projekte osim električne energije dobivene iz vjetra za koju se primjenjuje instalirani kapacitet električne energije od 3 MW ili tri proizvodne jedinice.

| (126) | U prijelaznom razdoblju kojim će se obuhvatiti godine 2015. i 2016., potpore za najmanje 5 % planiranog novog kapaciteta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije trebale bi se dodjeljivati u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija.
  Od 1. siječnja 2017. primjenjuju se sljedeći zahtjevi.
  Potpore se dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija (66), osim ako:






  (a) | države članice pokažu da bi samo jedan ili vrlo ograničen broj projekata ili postrojenja mogao biti prihvatljiv; ili |
| --- | --- | --- |

(126)

U prijelaznom razdoblju kojim će se obuhvatiti godine 2015. i 2016., potpore za najmanje 5 % planiranog novog kapaciteta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije trebale bi se dodjeljivati u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija.

Od 1. siječnja 2017. primjenjuju se sljedeći zahtjevi.

Potpore se dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija (66), osim ako:

(a)

države članice pokažu da bi samo jedan ili vrlo ograničen broj projekata ili postrojenja mogao biti prihvatljiv; ili

| (b) | države članice pokažu da bi se konkurentnim natječajnim postupkom dovelo do većih razina potpore (npr. radi izbjegavanja strateškog prikupljanja ponuda); ili |
| --- | --- |

(b)

države članice pokažu da bi se konkurentnim natječajnim postupkom dovelo do većih razina potpore (npr. radi izbjegavanja strateškog prikupljanja ponuda); ili

| (c) | države članice pokažu da bi se konkurentnim natječajnim postupkom uzrokovale niske stope realizacije projekata (izbjegavanje ponuda s preniskim cijenama). |
| --- | --- |

(c)

države članice pokažu da bi se konkurentnim natječajnim postupkom uzrokovale niske stope realizacije projekata (izbjegavanje ponuda s preniskim cijenama).

Ako su ti konkurentni natječajni postupci otvoreni za sve proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora na nediskriminirajućoj osnovi, Komisija će smatrati da su potpore razmjerne i da se njima ne narušava tržišno natjecanje u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno unutarnjem tržištu.

Natječajni postupak može se ograničiti na posebne tehnologije za koje bi postupak otvoren za sve proizvođače doveo do rezultata koji nije optimalan i koji se u oblikovanju postupka ne može riješiti, posebno u pogledu sljedećeg:

| (a) | dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije; ili |
| --- | --- |

(a)

dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije; ili

| (b) | potrebe za postizanjem raznolikosti; ili |
| --- | --- |

(b)

potrebe za postizanjem raznolikosti; ili

| (c) | ograničenja i stabilnosti mreže; ili |
| --- | --- |

(c)

ograničenja i stabilnosti mreže; ili

| (d) | troškova (integracije) sustava; ili |
| --- | --- |

(d)

troškova (integracije) sustava; ili

| (e) | potrebe za izbjegavanjem narušavanja tržišta sirovina od potpora za biomasu (67). |
| --- | --- |

(e)

potrebe za izbjegavanjem narušavanja tržišta sirovina od potpora za biomasu (67).

| (127) | Potpore se mogu dodijeliti bez konkurentnog natječajnog kako je opisano u točki (126). za postrojenja s instaliranim kapacitetom proizvodnje električne energije koji je manji od 1 MW, ili za demonstracijske projekte, osim električne energije dobivene iz vjetra i postrojenja s instaliranim kapacitetom proizvodnje električne energije u iznosu do 6 MW ili šest proizvodnih jedinica. |
| --- | --- |

(127)

Potpore se mogu dodijeliti bez konkurentnog natječajnog kako je opisano u točki (126). za postrojenja s instaliranim kapacitetom proizvodnje električne energije koji je manji od 1 MW, ili za demonstracijske projekte, osim električne energije dobivene iz vjetra i postrojenja s instaliranim kapacitetom proizvodnje električne energije u iznosu do 6 MW ili šest proizvodnih jedinica.

| (128) | U nedostatku konkurentnog natječajnog postupka, primjenjuju se uvjeti iz točaka 124. i 125. i uvjeti za operativnu potporu za energiju iz obnovljivih izvora energije osim za električnu energiju kako je određeno točkom 132. |
| --- | --- |

(128)

U nedostatku konkurentnog natječajnog postupka, primjenjuju se uvjeti iz točaka 124. i 125. i uvjeti za operativnu potporu za energiju iz obnovljivih izvora energije osim za električnu energiju kako je određeno točkom 132.

| (129) | Potpore se dodjeljuju samo dok se postrojenje potpuno ne amortizira u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima, a sve prethodno primljene potpore za ulaganje moraju se odbiti od operativne potpore. |
| --- | --- |

(129)

Potpore se dodjeljuju samo dok se postrojenje potpuno ne amortizira u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima, a sve prethodno primljene potpore za ulaganje moraju se odbiti od operativne potpore.

| (130) | Tim se uvjetima ne dovodi u pitanje mogućnost da zemlje članice u obzir uzmu razmatranja prostornog planiranja, npr. zahtijevanje dozvola za gradnju prije sudjelovanja u natječajnom postupku ili zahtijevanje odluka o ulaganju u određenom roku. |
| --- | --- |

(130)

Tim se uvjetima ne dovodi u pitanje mogućnost da zemlje članice u obzir uzmu razmatranja prostornog planiranja, npr. zahtijevanje dozvola za gradnju prije sudjelovanja u natječajnom postupku ili zahtijevanje odluka o ulaganju u određenom roku.

3.3.2.2.   Potpore za energiju iz obnovljivih izvora osim za električnu energiju

| (131) | Za energiju iz obnovljivih izvora energije osim za električnu energiju operativna će se potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako je ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | potpora po jedinici energije ne premašuje razliku između ukupno ujednačenih troškova proizvodnje energije prema određenoj tehnologiji i tržišne cijene u obliku dotične energije. |
| --- | --- | --- |

(131)

Za energiju iz obnovljivih izvora energije osim za električnu energiju operativna će se potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako je ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

potpora po jedinici energije ne premašuje razliku između ukupno ujednačenih troškova proizvodnje energije prema određenoj tehnologiji i tržišne cijene u obliku dotične energije.

| (b) | ujednačeni troškovi proizvodnje energije mogu uključivati uobičajeni povrat na kapital. Potpore za ulaganje odbijaju se od ukupnog iznosa ulaganja pri izračunu ujednačenih troškova proizvodnje energije; |
| --- | --- |

(b)

ujednačeni troškovi proizvodnje energije mogu uključivati uobičajeni povrat na kapital. Potpore za ulaganje odbijaju se od ukupnog iznosa ulaganja pri izračunu ujednačenih troškova proizvodnje energije;

| (c) | proizvodni troškovi ažuriraju se redovno, najmanje jednom godišnje.; i |
| --- | --- |

(c)

proizvodni troškovi ažuriraju se redovno, najmanje jednom godišnje.; i

| (d) | potpore se dodjeljuju samo dok se postrojenje potpuno ne amortizira u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima kako bi se izbjeglo da operativne potpore koje se temelje na ujednačenim troškovima proizvodnje energije premašuju amortizaciju ulaganja. |
| --- | --- |

(d)

potpore se dodjeljuju samo dok se postrojenje potpuno ne amortizira u skladu s uobičajenim računovodstvenim pravilima kako bi se izbjeglo da operativne potpore koje se temelje na ujednačenim troškovima proizvodnje energije premašuju amortizaciju ulaganja.

3.3.2.3.   Potpore za postojeća postrojenja na biomasu nakon amortizacije postrojenja

| (132) | Za razliku od većine drugih obnovljivih izvora energije, za biomasu su potrebni relativno niski troškovi ulaganja, ali i veći operativni troškovi. Veći operativni troškovi mogu spriječiti rad postrojenja na biomasu (68) čak i nakon amortizacije postrojenja jer operativni troškovi mogu biti veći od prihoda (tržišne cijene). S druge strane, postojeće postrojenje za biomasu može raditi s pomoću fosilnih goriva umjesto biomase kao resursa ako je uporaba fosilnih goriva kao resursa ekonomičnija od uporabe biomase. Kako bi se očuvala uporaba biomase u oba slučaja, Komisija može operativnu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem čak i nakon amortizacije postrojenja. |
| --- | --- |

(132)

Za razliku od većine drugih obnovljivih izvora energije, za biomasu su potrebni relativno niski troškovi ulaganja, ali i veći operativni troškovi. Veći operativni troškovi mogu spriječiti rad postrojenja na biomasu (68) čak i nakon amortizacije postrojenja jer operativni troškovi mogu biti veći od prihoda (tržišne cijene). S druge strane, postojeće postrojenje za biomasu može raditi s pomoću fosilnih goriva umjesto biomase kao resursa ako je uporaba fosilnih goriva kao resursa ekonomičnija od uporabe biomase. Kako bi se očuvala uporaba biomase u oba slučaja, Komisija može operativnu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem čak i nakon amortizacije postrojenja.

| (133) | Komisija će smatrati operativnu potporu za postrojenje na biomasu nakon amortizacije postrojenja spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica pokaže da su operativni troškovi koje snosi korisnik nakon amortizacije postrojenja još uvijek veći od tržišne cijene dotične energije i pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | potpora se dodjeljuje samo na temelju energije proizvedene iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- | --- |

(133)

Komisija će smatrati operativnu potporu za postrojenje na biomasu nakon amortizacije postrojenja spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica pokaže da su operativni troškovi koje snosi korisnik nakon amortizacije postrojenja još uvijek veći od tržišne cijene dotične energije i pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

potpora se dodjeljuje samo na temelju energije proizvedene iz obnovljivih izvora;

| (b) | mjera se oblikuje tako da nadoknadi razlika između operativnih troškova koje snosi korisnik i tržišne cijene; i |
| --- | --- |

(b)

mjera se oblikuje tako da nadoknadi razlika između operativnih troškova koje snosi korisnik i tržišne cijene; i

| (c) | uspostavljen je mehanizam praćenja kojim se provjerava jesu li operativni troškovi još uvijek veći od tržišne cijene energije. Mehanizam praćenja mora se temeljiti na ažuriranim informacijama o proizvodnim troškovima i provoditi najmanje jednom godišnje. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljen je mehanizam praćenja kojim se provjerava jesu li operativni troškovi još uvijek veći od tržišne cijene energije. Mehanizam praćenja mora se temeljiti na ažuriranim informacijama o proizvodnim troškovima i provoditi najmanje jednom godišnje.

| (134) | Komisija će smatrati operativnu potporu za postrojenje na biomasu nakon amortizacije postrojenja spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica pokaže da je, neovisno o tržišnoj cijeni dotične energije, uporaba fosilnih goriva kao resursa ekonomičnija od uporabe biomase i pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | potpora se dodjeljuje samo na temelju energije proizvedene iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- | --- |

(134)

Komisija će smatrati operativnu potporu za postrojenje na biomasu nakon amortizacije postrojenja spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica pokaže da je, neovisno o tržišnoj cijeni dotične energije, uporaba fosilnih goriva kao resursa ekonomičnija od uporabe biomase i pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

potpora se dodjeljuje samo na temelju energije proizvedene iz obnovljivih izvora;

| (b) | mjera se oblikuje tako da se nadoknadi razlika između operativnih troškova koje snosi korisnik biomase u usporedbi s unosom alternativnog fosilnog goriva; |
| --- | --- |

(b)

mjera se oblikuje tako da se nadoknadi razlika između operativnih troškova koje snosi korisnik biomase u usporedbi s unosom alternativnog fosilnog goriva;

| (c) | dostavljeni se vjerodostojni dokazi koji pokazuju da bi bez potpore došlo do prijelaza s uporabe biomase na fosilna goriva unutar istog postrojenja; i |
| --- | --- |

(c)

dostavljeni se vjerodostojni dokazi koji pokazuju da bi bez potpore došlo do prijelaza s uporabe biomase na fosilna goriva unutar istog postrojenja; i

| (d) | uspostavljen je mehanizam praćenja kojim se provjerava je li uporaba fosilnih goriva korisnija od uporabe biomase. Mehanizam praćenja mora se temeljiti na ažuriranim informacijama o proizvodnim troškovima i provoditi najmanje jednom godišnje. |
| --- | --- |

(d)

uspostavljen je mehanizam praćenja kojim se provjerava je li uporaba fosilnih goriva korisnija od uporabe biomase. Mehanizam praćenja mora se temeljiti na ažuriranim informacijama o proizvodnim troškovima i provoditi najmanje jednom godišnje.

3.3.2.4.   Potpora dodijeljena s pomoću certifikata

| (135) | Države članice mogu dodijeliti potpore za obnovljive izvore energije s pomoću tržišnih mehanizama kao što su zeleni certifikati. Ti tržišni mehanizmi (69) omogućavaju svim proizvođačima obnovljive energije da ostvare posrednu korist od zajamčene potražnje za njihovom energijom, po cijeni višoj od tržišne cijene za konvencionalnu energiju. Cijena takvih zelenih certifikata nije unaprijed određena, nego ovisi o tržišnoj ponudi i potražnji. |
| --- | --- |

(135)

Države članice mogu dodijeliti potpore za obnovljive izvore energije s pomoću tržišnih mehanizama kao što su zeleni certifikati. Ti tržišni mehanizmi (69) omogućavaju svim proizvođačima obnovljive energije da ostvare posrednu korist od zajamčene potražnje za njihovom energijom, po cijeni višoj od tržišne cijene za konvencionalnu energiju. Cijena takvih zelenih certifikata nije unaprijed određena, nego ovisi o tržišnoj ponudi i potražnji.

| (136) | Komisija će potporu iz točke 136. smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica dostavi dovoljno dokaza da je takva potpora: i. nužna za osiguravanje održivosti dotičnih izvora obnovljive energije; ii. da na razini programa ne dovodi do prekomjerne naknade kroz vrijeme i u raznim tehnologijama ili do prekomjerne naknade za pojedinačne manje upotrebljavane tehnologije u onoj mjeri u kojoj se uvode različite razine potvrda po jedinici proizvodnje; i iii. da ne odvraća proizvođače obnovljive energije od toga da postanu konkurentniji. |
| --- | --- |

(136)

Komisija će potporu iz točke 136. smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako država članica dostavi dovoljno dokaza da je takva potpora: i. nužna za osiguravanje održivosti dotičnih izvora obnovljive energije; ii. da na razini programa ne dovodi do prekomjerne naknade kroz vrijeme i u raznim tehnologijama ili do prekomjerne naknade za pojedinačne manje upotrebljavane tehnologije u onoj mjeri u kojoj se uvode različite razine potvrda po jedinici proizvodnje; i iii. da ne odvraća proizvođače obnovljive energije od toga da postanu konkurentniji.

| (137) | Komisija posebno smatra da se smije primijeniti nikakva diferencijacija razine potpore s pomoću zelenih certifikata, osim ako država članica dokaže potrebu za diferencijacijom na temelju razloga iz točke (126). Uvjeti iz točaka 124. i 125. primjenjuju se kad je to tehnički moguće. Svaka prethodno dobivena potpora za ulaganje mora se oduzeti od operativne potpore. |
| --- | --- |

(137)

Komisija posebno smatra da se smije primijeniti nikakva diferencijacija razine potpore s pomoću zelenih certifikata, osim ako država članica dokaže potrebu za diferencijacijom na temelju razloga iz točke (126). Uvjeti iz točaka 124. i 125. primjenjuju se kad je to tehnički moguće. Svaka prethodno dobivena potpora za ulaganje mora se oduzeti od operativne potpore.

3.4.   Mjere energetske učinkovitosti, uključujući kogeneraciju i centralizirano grijanje i hlađenje

| (138) | Unija je utvrdila cilj uštede potrošnje primarne energije Unije od 20 % do 2020. Unija je posebno donijela Direktivu o energetskoj učinkovitosti, kojom se uspostavlja zajednički okvir promicanja energetske učinkovitosti u Uniji za potrebe sveukupnog cilja ostvarenja glavnog cilja strategije 2020. Unije o energetskoj učinkovitosti i pripremio put za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti nakon 2020. |
| --- | --- |

(138)

Unija je utvrdila cilj uštede potrošnje primarne energije Unije od 20 % do 2020. Unija je posebno donijela Direktivu o energetskoj učinkovitosti, kojom se uspostavlja zajednički okvir promicanja energetske učinkovitosti u Uniji za potrebe sveukupnog cilja ostvarenja glavnog cilja strategije 2020. Unije o energetskoj učinkovitosti i pripremio put za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti nakon 2020.

3.4.1.   Cilj od zajedničkog interesa

| (139) | Kako bi se osiguralo da se potporama doprinosi višim razinama zaštite okoliša, potpore za centralizirano grijanje i hlađenje i kogeneraciju grijanja i električne energije smatrat će se spojivima s unutarnjim tržištem samo ako se dodjeljuju za ulaganje, uključujući nadogradnju, u visokoučinkovitu kogeneraciju i energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Za mjere koje sufinanciraju europski strukturni i investicijski fondovi, države članice mogu se osloniti na zaključke u mjerodavnim operativnim programima. |
| --- | --- |

(139)

Kako bi se osiguralo da se potporama doprinosi višim razinama zaštite okoliša, potpore za centralizirano grijanje i hlađenje i kogeneraciju grijanja i električne energije smatrat će se spojivima s unutarnjim tržištem samo ako se dodjeljuju za ulaganje, uključujući nadogradnju, u visokoučinkovitu kogeneraciju i energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Za mjere koje sufinanciraju europski strukturni i investicijski fondovi, države članice mogu se osloniti na zaključke u mjerodavnim operativnim programima.

| (140) | Državne potpore za postrojenja kogeneracije i postrojenja za centralizirano grijanje koja upotrebljavaju otpad, uključujući otpadnu toplinu kao ulazno gorivo mogu pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se ne zaobilazi načelo hijerarhije otpada (iz točke 118.). |
| --- | --- |

(140)

Državne potpore za postrojenja kogeneracije i postrojenja za centralizirano grijanje koja upotrebljavaju otpad, uključujući otpadnu toplinu kao ulazno gorivo mogu pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se ne zaobilazi načelo hijerarhije otpada (iz točke 118.).

| (141) | Kako bi pokazala doprinos potpore povećanoj razini zaštite okoliša, država članica može upotrijebiti, na što je više moguće mjerljivi način, razne pokazatelje, posebno količinu ušteđene energije zbog bolje, niže energetske učinkovitosti i veće energetske produktivnosti ili prihoda od učinkovitosti zbog smanjene potrošnje energije i smanjenog unosa goriva. |
| --- | --- |

(141)

Kako bi pokazala doprinos potpore povećanoj razini zaštite okoliša, država članica može upotrijebiti, na što je više moguće mjerljivi način, razne pokazatelje, posebno količinu ušteđene energije zbog bolje, niže energetske učinkovitosti i veće energetske produktivnosti ili prihoda od učinkovitosti zbog smanjene potrošnje energije i smanjenog unosa goriva.

3.4.2.   Nužnost državnih intervencija

| (142) | Mjere energetske učinkovitosti usmjerene su na negativne vanjske učinke kako je navedeno u točki 35. stvaranjem pojedinačnih poticaja kako bi se ostvarili ciljevi zaštite okoliša za energetsku učinkovitost i za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Osim općenitih tržišnih nedostataka utvrđenih u odjeljku 3.2., jedna vrsta tržišnog nedostatka koji se može pojaviti u području mjera energetske učinkovitosti odnosi se na mjere energetske učinkovitosti za zgrade. Kada se razmatraju radovi na obnavljanju zgrada, vlasnik zgrade koji u načelu snosi troškove obnove obično ne ostvaruje korist od mjera energetske učinkovitosti, već je ostvaruju stanari. Komisija stoga smatra da su državne potpore možda potrebne za promicanje ulaganja u energetsku učinkovitost kako bi se postigli ciljevi EED-a. |
| --- | --- |

(142)

Mjere energetske učinkovitosti usmjerene su na negativne vanjske učinke kako je navedeno u točki 35. stvaranjem pojedinačnih poticaja kako bi se ostvarili ciljevi zaštite okoliša za energetsku učinkovitost i za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Osim općenitih tržišnih nedostataka utvrđenih u odjeljku 3.2., jedna vrsta tržišnog nedostatka koji se može pojaviti u području mjera energetske učinkovitosti odnosi se na mjere energetske učinkovitosti za zgrade. Kada se razmatraju radovi na obnavljanju zgrada, vlasnik zgrade koji u načelu snosi troškove obnove obično ne ostvaruje korist od mjera energetske učinkovitosti, već je ostvaruju stanari. Komisija stoga smatra da su državne potpore možda potrebne za promicanje ulaganja u energetsku učinkovitost kako bi se postigli ciljevi EED-a.

3.4.3.   Učinak poticaja

| (143) | EED-om se države članice obvezuju da ostvare ciljeve uključujući one za energetski učinkovitu obnovu zgrada i potrošnju krajnje energije. EED-om se međutim ne uvode ciljevi energetske učinkovitosti za poduzetnike i njome se u tom pogledu neće sprečavati da potpore u području energetske učinkovitosti imaju učinak poticaja. |
| --- | --- |

(143)

EED-om se države članice obvezuju da ostvare ciljeve uključujući one za energetski učinkovitu obnovu zgrada i potrošnju krajnje energije. EED-om se međutim ne uvode ciljevi energetske učinkovitosti za poduzetnike i njome se u tom pogledu neće sprečavati da potpore u području energetske učinkovitosti imaju učinak poticaja.

| (144) | Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

(144)

Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4. ovih Smjernica.

3.4.4.   Prikladnost potpore

| (145) | Državne potpore mogu se smatrati prikladnim instrumentom za financiranje mjera energetske učinkovitosti, bez obzira na oblik u kojem se dodjeljuju. |
| --- | --- |

(145)

Državne potpore mogu se smatrati prikladnim instrumentom za financiranje mjera energetske učinkovitosti, bez obzira na oblik u kojem se dodjeljuju.

| (146) | Za mjere energetske učinkovitosti, povratni predujam može se smatrati prikladnim instrumentom državnih potpora posebno ako su prihodi od mjere energetske učinkovitosti nesigurni. |
| --- | --- |

(146)

Za mjere energetske učinkovitosti, povratni predujam može se smatrati prikladnim instrumentom državnih potpora posebno ako su prihodi od mjere energetske učinkovitosti nesigurni.

| (147) | Pri procjeni državnih potpora dodijeljenih posebno za energetski učinkovitu obnovu zgrada može se smatrati da je financijski instrument koji je uspostavila država članica za financiranje radova obnove prikladan instrument za dodjeljivanje državnih potpora. |
| --- | --- |

(147)

Pri procjeni državnih potpora dodijeljenih posebno za energetski učinkovitu obnovu zgrada može se smatrati da je financijski instrument koji je uspostavila država članica za financiranje radova obnove prikladan instrument za dodjeljivanje državnih potpora.

3.4.5.   Razmjernost

Potpore za ulaganje za mjere energetske učinkovitosti

| (148) | Prihvatljivi troškovi određuju se kao dodatni troškovi ulaganja kako je utvrđeno u točki 73. Za mjere energetske učinkovitosti teško je uspostaviti protučinjenični scenarij posebno u slučaju integriranih projekata. Za takve projekte Komisija može uvažiti zamjenu za određivanje prihvatljivih troškova kako je utvrđeno u točki 75. |
| --- | --- |

(148)

Prihvatljivi troškovi određuju se kao dodatni troškovi ulaganja kako je utvrđeno u točki 73. Za mjere energetske učinkovitosti teško je uspostaviti protučinjenični scenarij posebno u slučaju integriranih projekata. Za takve projekte Komisija može uvažiti zamjenu za određivanje prihvatljivih troškova kako je utvrđeno u točki 75.

| (149) | Primjenjuju se intenziteti potpore kako je utvrđeno u Prilogu 1. |
| --- | --- |

(149)

Primjenjuju se intenziteti potpore kako je utvrđeno u Prilogu 1.

Operativne potpore za mjere energetske učinkovitosti (osim operativnih potpora za energetski visokoučinkovitu kogeneraciju)

| (150) | Komisija će smatrati operativnu potporu za energetsku učinkovitost razmjernom samo ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | potpore su ograničene na nadoknađivanje neto dodatnih proizvodnih troškova koji proizlaze iz ulaganja, uzimanjem u obzir koristi proizašlih iz uštede energije (70). Pri određivanju iznosa operativnih potpora svaka potpora za ulaganje dodijeljena dotičnom poduzetniku za novo postrojenje mora se oduzeti od proizvodnih troškova; i |
| --- | --- | --- |

(150)

Komisija će smatrati operativnu potporu za energetsku učinkovitost razmjernom samo ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

potpore su ograničene na nadoknađivanje neto dodatnih proizvodnih troškova koji proizlaze iz ulaganja, uzimanjem u obzir koristi proizašlih iz uštede energije (70). Pri određivanju iznosa operativnih potpora svaka potpora za ulaganje dodijeljena dotičnom poduzetniku za novo postrojenje mora se oduzeti od proizvodnih troškova; i

| (b) | trajanje operativnih potpora ograničeno je na pet godina. |
| --- | --- |

(b)

trajanje operativnih potpora ograničeno je na pet godina.

Operativne potpore za energetski visokoučinkovitu kogeneraciju

| (151) | Operativne potpore za energetski visoko učinkovita postrojenja kogeneracije mogu se dodijeliti na temelju uvjeta koji se primjenjuju na operativne potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora kako je utvrđeno u odjeljku 3.3.2.1. i to samo:






  (a) | poduzetnicima koji za javnost proizvode električnu energiju i toplinu ako troškovi proizvodnje takve električne energije ili topline premašuju njihovu tržišnu cijenu; |
| --- | --- | --- |

(151)

Operativne potpore za energetski visoko učinkovita postrojenja kogeneracije mogu se dodijeliti na temelju uvjeta koji se primjenjuju na operativne potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora kako je utvrđeno u odjeljku 3.3.2.1. i to samo:

(a)

poduzetnicima koji za javnost proizvode električnu energiju i toplinu ako troškovi proizvodnje takve električne energije ili topline premašuju njihovu tržišnu cijenu;

| (b) | za industrijsku uporabu istodobne proizvodnje električne energije i topline ako se može pokazati da proizvodna cijena jedne jedinice energije uz uporabu te tehnologije premašuje tržišnu cijenu jedne jedinice konvencionalne energije. |
| --- | --- |

(b)

za industrijsku uporabu istodobne proizvodnje električne energije i topline ako se može pokazati da proizvodna cijena jedne jedinice energije uz uporabu te tehnologije premašuje tržišnu cijenu jedne jedinice konvencionalne energije.

3.5.   Potpore za učinkovitu uporabu resursa i posebno potpore za gospodarenje otpadom

3.5.1   Učinkovita uporaba resursa

| (152) | Glavna inicijativa strategije Europa 2020. za „učinkovito gospodarenje resursima u Europi” namijenjena je održivom rastu prepoznavanjem i stvaranjem novih poslovnih prilika, među ostalim, s pomoću novih i inovativnih načina proizvodnje, poslovnih modela i proizvodnog dizajna. Njome se propisuje kako se taj rast može odvojiti od uporabe resursa te njegov općeniti utjecaj na okoliš. |
| --- | --- |

(152)

Glavna inicijativa strategije Europa 2020. za „učinkovito gospodarenje resursima u Europi” namijenjena je održivom rastu prepoznavanjem i stvaranjem novih poslovnih prilika, među ostalim, s pomoću novih i inovativnih načina proizvodnje, poslovnih modela i proizvodnog dizajna. Njome se propisuje kako se taj rast može odvojiti od uporabe resursa te njegov općeniti utjecaj na okoliš.

| (153) | Tržišni nedostatci kako su utvrđeni pod točkom 35. posebno su mjerodavni za učinkovitu uporabu resursa. Osim toga, tržišni nedostatci u tom području ne rješavaju se često ostalim politikama i mjerama, kao što su oporezivanje ili reguliranje. U takvim slučajevima možda su potrebne državne potpore. |
| --- | --- |

(153)

Tržišni nedostatci kako su utvrđeni pod točkom 35. posebno su mjerodavni za učinkovitu uporabu resursa. Osim toga, tržišni nedostatci u tom području ne rješavaju se često ostalim politikama i mjerama, kao što su oporezivanje ili reguliranje. U takvim slučajevima možda su potrebne državne potpore.

| (154) | Za pojedinačne mjere, države članice moraju pokazati mjerljive koristi u ovom području politike, posebno količinu ušteđenih resursa ili prihode od učinkovite uporabe resursa. |
| --- | --- |

(154)

Za pojedinačne mjere, države članice moraju pokazati mjerljive koristi u ovom području politike, posebno količinu ušteđenih resursa ili prihode od učinkovite uporabe resursa.

| (155) | Komisija podsjeća u pogledu bliskih veza s novim inovativnim proizvodnim sredstvima da se mjere kojima se promiče učinkovita uporaba resursa mogu ostvariti korist, nakon ispunjenja mjerodavnih kriterija, od dodatnog bonusa za ekološke inovacije kako je utvrđeno u točki 78. |
| --- | --- |

(155)

Komisija podsjeća u pogledu bliskih veza s novim inovativnim proizvodnim sredstvima da se mjere kojima se promiče učinkovita uporaba resursa mogu ostvariti korist, nakon ispunjenja mjerodavnih kriterija, od dodatnog bonusa za ekološke inovacije kako je utvrđeno u točki 78.

3.5.2   Potpore za gospodarenje otpadom

| (156) | Točnije, u skladu s načelom hijerarhije otpada iz točke 118., Unijinim Sedmim programom djelovanja za okoliš kao jedni od glavnih prioriteta utvrđuju se sprečavanje, ponovna uporaba i recikliranje otpada. Od država članica zahtijeva se da uspostave planove za gospodarenje otpadom (71), a trebale bi i poštovati tu hijerarhiju i oblikovati mjere državne potpore koje su u skladu s provedbom tih planova. Još je jedan od ključnih koncepata za zakonodavstvo Unije u području zaštite okoliša načelo „onečišćivač plaća” opisano u točki 44. |
| --- | --- |

(156)

Točnije, u skladu s načelom hijerarhije otpada iz točke 118., Unijinim Sedmim programom djelovanja za okoliš kao jedni od glavnih prioriteta utvrđuju se sprečavanje, ponovna uporaba i recikliranje otpada. Od država članica zahtijeva se da uspostave planove za gospodarenje otpadom (71), a trebale bi i poštovati tu hijerarhiju i oblikovati mjere državne potpore koje su u skladu s provedbom tih planova. Još je jedan od ključnih koncepata za zakonodavstvo Unije u području zaštite okoliša načelo „onečišćivač plaća” opisano u točki 44.

| (157) | Državnim potporama za gospodarenje otpadom, posebno za djelatnosti s ciljem sprečavanja, ponovne uporabe i recikliranja otpada, može se pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša pod uvjetom da se načela iz prethodne točke ne zaobiđu. To obuhvaća ponovnu uporabu ili recikliranje vode ili minerala koji se inače ne bi upotrebljavali kao otpad. Posebno u svjetlu načela „onečišćivač plaća”, poduzetnici koji proizvode otpad ne bi smjeli biti oslobođeni od troškova obrade otpada. Nadalje, ne bi smjelo biti negativnih učinaka na uobičajeno funkcioniranje tržišta sekundarnih tvari. |
| --- | --- |

(157)

Državnim potporama za gospodarenje otpadom, posebno za djelatnosti s ciljem sprečavanja, ponovne uporabe i recikliranja otpada, može se pozitivno doprinijeti zaštiti okoliša pod uvjetom da se načela iz prethodne točke ne zaobiđu. To obuhvaća ponovnu uporabu ili recikliranje vode ili minerala koji se inače ne bi upotrebljavali kao otpad. Posebno u svjetlu načela „onečišćivač plaća”, poduzetnici koji proizvode otpad ne bi smjeli biti oslobođeni od troškova obrade otpada. Nadalje, ne bi smjelo biti negativnih učinaka na uobičajeno funkcioniranje tržišta sekundarnih tvari.

| (158) | Komisija će smatrati da su potpore za gospodarenje otpadom namijenjene za cilj od zajedničkog interesa u skladu s načelima gospodarenja otpadom utvrđenima gore u tekstu ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | ulaganje je namijenjeno smanjivanju otpada koji proizvode drugi poduzetnici i ne pokriva otpad koji proizvodi korisnik potpore; |
| --- | --- | --- |

(158)

Komisija će smatrati da su potpore za gospodarenje otpadom namijenjene za cilj od zajedničkog interesa u skladu s načelima gospodarenja otpadom utvrđenima gore u tekstu ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

ulaganje je namijenjeno smanjivanju otpada koji proizvode drugi poduzetnici i ne pokriva otpad koji proizvodi korisnik potpore;

| (b) | potpora neizravno ne oslobađa onečišćivače od opterećenja koje snose u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, to bi se opterećenje trebalo smatrati redovitim troškom poduzetnika za te onečišćivače; |
| --- | --- |

(b)

potpora neizravno ne oslobađa onečišćivače od opterećenja koje snose u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, to bi se opterećenje trebalo smatrati redovitim troškom poduzetnika za te onečišćivače;

| (c) | ulaganje je iznad vrhunca tehnologije (72), tj. sprečavanja, ponovne uporabe, recikliranja ili oporabe ili se za njega klasične tehnologije upotrebljavaju na inovativan, način posebno za prijelaz prema stvaranju kružnoga gospodarstva s pomoću otpada kao resursa; |
| --- | --- |

(c)

ulaganje je iznad vrhunca tehnologije (72), tj. sprečavanja, ponovne uporabe, recikliranja ili oporabe ili se za njega klasične tehnologije upotrebljavaju na inovativan, način posebno za prijelaz prema stvaranju kružnoga gospodarstva s pomoću otpada kao resursa;

| (d) | tvari koji se obrađuju u suprotnome bi bili odbačene ili obrađene na način koji je manje prihvatljiv za okoliš; i |
| --- | --- |

(d)

tvari koji se obrađuju u suprotnome bi bili odbačene ili obrađene na način koji je manje prihvatljiv za okoliš; i

| (e) | ulaganje ne povećava samo potražnju za tvarima koje će se reciklirati, nego i povećava prikupljanje tih tvari. |
| --- | --- |

(e)

ulaganje ne povećava samo potražnju za tvarima koje će se reciklirati, nego i povećava prikupljanje tih tvari.

| (159) | Potpore koje su, suprotno točki 159. podtočki (a), namijenjene za upravljanje vlastitim otpadom korisnika procjenjivat će se na temelju općih kriterija iz odjeljka 3.2. primjenjivih na potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju zaštitu okoliša u nedostatku normi Unije u skladu s točkom 25. podtočkom (c). |
| --- | --- |

(159)

Potpore koje su, suprotno točki 159. podtočki (a), namijenjene za upravljanje vlastitim otpadom korisnika procjenjivat će se na temelju općih kriterija iz odjeljka 3.2. primjenjivih na potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju zaštitu okoliša u nedostatku normi Unije u skladu s točkom 25. podtočkom (c).

3.6.   Potpore za hvatanje i skladištenje ugljika (tehnologija CCS)

| (160) | Kako je prepoznato Direktivom 2009/31/EZ (73) („Direktiva o tehnologiji CCS”) i Komunikacijom Komisije o budućnosti tehnologije CCS u Europi (74). tehnologijom CCS može se doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena. U prijelazu na gospodarstvo s potpuno niskom razinom emisija ugljika tehnologija CCS može pomiriti potražnju za fosilnim gorivima s potrebom smanjenja emisija stakleničkih plinova. U nekim industrijskim sektorima tehnologija CCS trenutačno može predstavljati jedinu tehnološku mogućnost koja može smanjiti emisije povezane s postupcima u mjeri koja je dugoročno potrebna. S obzirom na to da je trošak hvatanja, transporta i skladištenja važna prepreka uvođenju tehnologije CCS, državne potpore mogu doprinijeti olakšavanju razvoja te tehnologije. |
| --- | --- |

(160)

Kako je prepoznato Direktivom 2009/31/EZ (73) („Direktiva o tehnologiji CCS”) i Komunikacijom Komisije o budućnosti tehnologije CCS u Europi (74). tehnologijom CCS može se doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena. U prijelazu na gospodarstvo s potpuno niskom razinom emisija ugljika tehnologija CCS može pomiriti potražnju za fosilnim gorivima s potrebom smanjenja emisija stakleničkih plinova. U nekim industrijskim sektorima tehnologija CCS trenutačno može predstavljati jedinu tehnološku mogućnost koja može smanjiti emisije povezane s postupcima u mjeri koja je dugoročno potrebna. S obzirom na to da je trošak hvatanja, transporta i skladištenja važna prepreka uvođenju tehnologije CCS, državne potpore mogu doprinijeti olakšavanju razvoja te tehnologije.

| (161) | Kako bi promicala dugoročne ciljeve smanjenja emisija ugljičnog dioksida, Komisija smatra da se potporama za tehnologiju CCS doprinijeti zajedničkom cilju zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(161)

Kako bi promicala dugoročne ciljeve smanjenja emisija ugljičnog dioksida, Komisija smatra da se potporama za tehnologiju CCS doprinijeti zajedničkom cilju zaštite okoliša.

| (162) | Unija je poduzela nekoliko inicijativa za uklanjanje negativnih vanjskih učinaka. Posebno, ETS-om Unije osigurava se internalizacija troškova emisija stakleničkih plinova, čime se svejedno možda još neće osigurati ostvarenje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu smanjenja emisija ugljičnog dioksida. Komisija s toga pretpostavlja da se potporama za tehnologiju CCS rješava preostali tržišni nedostatak, osim ako dobije dokaze da taj preostali tržišni nedostatak više ne postoji. |
| --- | --- |

(162)

Unija je poduzela nekoliko inicijativa za uklanjanje negativnih vanjskih učinaka. Posebno, ETS-om Unije osigurava se internalizacija troškova emisija stakleničkih plinova, čime se svejedno možda još neće osigurati ostvarenje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu smanjenja emisija ugljičnog dioksida. Komisija s toga pretpostavlja da se potporama za tehnologiju CCS rješava preostali tržišni nedostatak, osim ako dobije dokaze da taj preostali tržišni nedostatak više ne postoji.

| (163) | Ne dovodeći u pitanje propise Unije u tom području, Komisija pretpostavlja da su te potpore prikladne ako su svi ostali uvjeti ispunjeni. Dopuštene su i operativne potpore i potpore za ulaganje. |
| --- | --- |

(163)

Ne dovodeći u pitanje propise Unije u tom području, Komisija pretpostavlja da su te potpore prikladne ako su svi ostali uvjeti ispunjeni. Dopuštene su i operativne potpore i potpore za ulaganje.

| (164) | Potpore se mogu dodijeliti za poticanje elektrana na fosilna goriva, elektrana na biomasu (uključujući elektrane koje rade i na fosilna goriva i na biomasu) ili drugih industrijskih postrojenja opremljenih objektima za hvatanje, transport i skladištenje CO2 ili pojedinačnim elementima lanca tehnologije CCS. Međutim potpore za projekte povezane s tehnologijom CCS ne uključuju potpore za postrojenja koja emitiraju CO2 (industrijska postrojenja ili elektrane) kao takva, nego potpore za troškove koji proizlaze iz projekta povezanog s tehnologijom CCS. |
| --- | --- |

(164)

Potpore se mogu dodijeliti za poticanje elektrana na fosilna goriva, elektrana na biomasu (uključujući elektrane koje rade i na fosilna goriva i na biomasu) ili drugih industrijskih postrojenja opremljenih objektima za hvatanje, transport i skladištenje CO2 ili pojedinačnim elementima lanca tehnologije CCS. Međutim potpore za projekte povezane s tehnologijom CCS ne uključuju potpore za postrojenja koja emitiraju CO2 (industrijska postrojenja ili elektrane) kao takva, nego potpore za troškove koji proizlaze iz projekta povezanog s tehnologijom CCS.

| (165) | Potpore su ograničene na dodatne troškove za hvatanje, prijenos i skladištenje emitiranog CO2. Općenito se prihvaća da bi protučinjenični scenarij činila situacija u kojoj se projekt ne provodi kao povezan s tehnologijom CCS, ali sličan je dodatnoj infrastrukturi koja nije potrebna za rad postrojenja. U pogledu ovog protučinjeničnog scenarija, prihvatljivi troškovi definiraju se kao manjak financijskih sredstava. U obzir se uzimaju svi prihodi, uključujući primjerice uštede troškova od smanjene potrebe za pravima na ETS i programima za financiranje NER300 i EEPR (75). |
| --- | --- |

(165)

Potpore su ograničene na dodatne troškove za hvatanje, prijenos i skladištenje emitiranog CO2. Općenito se prihvaća da bi protučinjenični scenarij činila situacija u kojoj se projekt ne provodi kao povezan s tehnologijom CCS, ali sličan je dodatnoj infrastrukturi koja nije potrebna za rad postrojenja. U pogledu ovog protučinjeničnog scenarija, prihvatljivi troškovi definiraju se kao manjak financijskih sredstava. U obzir se uzimaju svi prihodi, uključujući primjerice uštede troškova od smanjene potrebe za pravima na ETS i programima za financiranje NER300 i EEPR (75).

| (166) | Komisija procjenjuje narušavajuće učinke potpore na tržišno natjecanje na temelju kriterija iz odjeljka 3.2.6. uzimajući u obzir jesu li na snazi utvrđeni dogovori o razmjeni znanja, je li infrastruktura otvorena za treće osobe te ima li potpora za pojedinačne elemente lanca tehnologije CCS pozitivan utjecaj na druga postrojenja na fosilna goriva u vlasništvu korisnika. |
| --- | --- |

(166)

Komisija procjenjuje narušavajuće učinke potpore na tržišno natjecanje na temelju kriterija iz odjeljka 3.2.6. uzimajući u obzir jesu li na snazi utvrđeni dogovori o razmjeni znanja, je li infrastruktura otvorena za treće osobe te ima li potpora za pojedinačne elemente lanca tehnologije CCS pozitivan utjecaj na druga postrojenja na fosilna goriva u vlasništvu korisnika.

3.7.   Potpore u obliku smanjenja ili izuzeća od poreza za zaštitu okoliša i u obliku smanjenja ili izuzeća od financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora

3.7.1.   Potpore u obliku smanjenja ili oslobođenja od poreza za zaštitu okoliša

| (167) | Porezi za zaštitu okoliša određuju se kako bi se povećali troškovi ponašanja koje šteti okolišu, na taj način obeshrabrujući takvo ponašanje i povećavajući razinu zaštite okoliša. U načelu, porezi za zaštitu okoliša trebali bi predstavljati socijalne troškove emisija, i u skladu s time, iznos poreza plaćenog po jedinici emisije trebao bi biti istovjetan za sve poduzetnike koji emitiraju ugljični dioksid. Iako bi se smanjenjima ili oslobođenjima od poreza za zaštitu okoliša moglo negativno utjecati na taj cilj (76), taj bi pristup mogao ipak biti potreban kad bi za korisnike u suprotnom postojale takve konkurentne poteškoće da i ne bi bilo izvedivo uvesti porez za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(167)

Porezi za zaštitu okoliša određuju se kako bi se povećali troškovi ponašanja koje šteti okolišu, na taj način obeshrabrujući takvo ponašanje i povećavajući razinu zaštite okoliša. U načelu, porezi za zaštitu okoliša trebali bi predstavljati socijalne troškove emisija, i u skladu s time, iznos poreza plaćenog po jedinici emisije trebao bi biti istovjetan za sve poduzetnike koji emitiraju ugljični dioksid. Iako bi se smanjenjima ili oslobođenjima od poreza za zaštitu okoliša moglo negativno utjecati na taj cilj (76), taj bi pristup mogao ipak biti potreban kad bi za korisnike u suprotnom postojale takve konkurentne poteškoće da i ne bi bilo izvedivo uvesti porez za zaštitu okoliša.

| (168) | Odobravanjem povoljnijeg poreznog postupanja prema nekim poduzetnicima zaista se može olakšati postizanje visoke općenite razine poreza za zaštitu okoliša. U skladu s tim, smanjenjima ili oslobođenjima od poreza za zaštitu okoliša (77), uključujući povrat poreza, može se barem posredno doprinijeti višoj razini zaštite okoliša. Međutim ne bi se smio narušiti sveukupni cilj poreza za zaštitu okoliša – obeshrabrivanje ponašanja kojim se šteti okolišu. Smanjenja poreza trebala bi biti nužna i utemeljena na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima, a dotični bi poduzetnici trebali doprinijeti povećanju zaštite okoliša. To bi se moglo postići dodjeljivanjem naknada u obliku povrata poreza, pri čemu poduzetnici nisu izuzeti od poreza kao takvog, ali primaju fiksnu godišnju naknadu za očekivano povećanje iznosa poreza koji treba platiti. |
| --- | --- |

(168)

Odobravanjem povoljnijeg poreznog postupanja prema nekim poduzetnicima zaista se može olakšati postizanje visoke općenite razine poreza za zaštitu okoliša. U skladu s tim, smanjenjima ili oslobođenjima od poreza za zaštitu okoliša (77), uključujući povrat poreza, može se barem posredno doprinijeti višoj razini zaštite okoliša. Međutim ne bi se smio narušiti sveukupni cilj poreza za zaštitu okoliša – obeshrabrivanje ponašanja kojim se šteti okolišu. Smanjenja poreza trebala bi biti nužna i utemeljena na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima, a dotični bi poduzetnici trebali doprinijeti povećanju zaštite okoliša. To bi se moglo postići dodjeljivanjem naknada u obliku povrata poreza, pri čemu poduzetnici nisu izuzeti od poreza kao takvog, ali primaju fiksnu godišnju naknadu za očekivano povećanje iznosa poreza koji treba platiti.

| (169) | Komisija će odobriti programe potpore za razdoblja od najviše 10 godina, nakon čega države članice mogu ponovno prijaviti mjeru ako same ponovno evaluiraju prikladnost dotične mjere potpore. |
| --- | --- |

(169)

Komisija će odobriti programe potpore za razdoblja od najviše 10 godina, nakon čega države članice mogu ponovno prijaviti mjeru ako same ponovno evaluiraju prikladnost dotične mjere potpore.

| (170) | Komisija će smatrati da smanjenja poreza ne narušavaju opći cilj koji se nastoji ostvariti i da barem posredno doprinose povećanoj razini zaštite okoliša ako država članica pokaže da: i. su smanjenja dobro usmjerena na poduzetnike koji su najviše pogođeni višim porezom i ii. da se općenito može primijeniti viša porezna stopa nego što bi se mogla bez izuzeća. |
| --- | --- |

(170)

Komisija će smatrati da smanjenja poreza ne narušavaju opći cilj koji se nastoji ostvariti i da barem posredno doprinose povećanoj razini zaštite okoliša ako država članica pokaže da: i. su smanjenja dobro usmjerena na poduzetnike koji su najviše pogođeni višim porezom i ii. da se općenito može primijeniti viša porezna stopa nego što bi se mogla bez izuzeća.

| (171) | Komisija će u tu svrhu ocijeniti informacije koje dostave države članice. U tim bi informacijama s jedne strane trebalo navesti odgovarajući sektor/sektore ili kategoriju/kategorije korisnika obuhvaćenih smanjenjem/izuzećem, a s druge strane situaciju kod glavnih korisnika u svakom dotičnom sektoru te način na koji se oporezivanjem može doprinijeti zaštiti okoliša. Izuzeti sektori trebali bi biti ispravno opisani i trebao bi se priložiti popis najvećih korisnika u svakom sektoru (posebno uzimajući u obzir promet, tržišne udjele i veličinu porezne osnovice). |
| --- | --- |

(171)

Komisija će u tu svrhu ocijeniti informacije koje dostave države članice. U tim bi informacijama s jedne strane trebalo navesti odgovarajući sektor/sektore ili kategoriju/kategorije korisnika obuhvaćenih smanjenjem/izuzećem, a s druge strane situaciju kod glavnih korisnika u svakom dotičnom sektoru te način na koji se oporezivanjem može doprinijeti zaštiti okoliša. Izuzeti sektori trebali bi biti ispravno opisani i trebao bi se priložiti popis najvećih korisnika u svakom sektoru (posebno uzimajući u obzir promet, tržišne udjele i veličinu porezne osnovice).

| (172) | Ako su porezi za zaštitu okoliša usklađeni, Komisija može primijeniti pojednostavljeni pristup kako bi ocijenila nužnost i razmjernost potpora. U kontekstu Direktive 2003/96/EC (78) Komisija može primijeniti pojednostavnjeni pristup za smanjenja poreza poštujući najnižu razinu poreza Unije. Za sve druge poreze za zaštitu okoliša potrebna je temeljita procjena nužnosti i razmjernosti potreba. |
| --- | --- |

(172)

Ako su porezi za zaštitu okoliša usklađeni, Komisija može primijeniti pojednostavljeni pristup kako bi ocijenila nužnost i razmjernost potpora. U kontekstu Direktive 2003/96/EC (78) Komisija može primijeniti pojednostavnjeni pristup za smanjenja poreza poštujući najnižu razinu poreza Unije. Za sve druge poreze za zaštitu okoliša potrebna je temeljita procjena nužnosti i razmjernosti potreba.

Situacija 1.: Usklađeni porezi za zaštitu okoliša

| (173) | Komisija će smatrati potpore u obliku smanjenja poreza nužnima i razmjernima pod uvjetom da: i. korisnici plate barem najnižu razinu poreza Unije utvrđenu u mjerodavnoj primjenjivoj direktivi; ii. da se odabir korisnika temelji na objektivnim i transparentnim kriterijima; te iii. da se potpore dodjeljuju u načelu na isti način svim sudionicima u tržišnom natjecanju koji djeluju u istom sektoru ako su u sličnom činjeničnom stanju |
| --- | --- |

(173)

Komisija će smatrati potpore u obliku smanjenja poreza nužnima i razmjernima pod uvjetom da: i. korisnici plate barem najnižu razinu poreza Unije utvrđenu u mjerodavnoj primjenjivoj direktivi; ii. da se odabir korisnika temelji na objektivnim i transparentnim kriterijima; te iii. da se potpore dodjeljuju u načelu na isti način svim sudionicima u tržišnom natjecanju koji djeluju u istom sektoru ako su u sličnom činjeničnom stanju

| (174) | Države članice potporu mogu dodijeliti u obliku smanjenja porezne stope ili kao fiksni iznos godišnje naknade (povrat poreza), ili kao kombinaciju tih dviju mogućnosti. Prednost pristupa povrata poreza taj je što poduzetnici ostaju izloženi cjenovnim signalima koje daje porez za zaštitu okoliša. Ako se primjenjuje, iznos povrata poreza trebalo bi izračunati na temelju povijesnih podataka, tj. zabilježene razine proizvodnje te zabilježene potrošnje i onečišćenja za tog poduzetnika u zadanoj godini. Razina povrata poreza ne smije premašiti najmanji iznos poreza Unije koji bi nastao za tu zadanu godinu. |
| --- | --- |

(174)

Države članice potporu mogu dodijeliti u obliku smanjenja porezne stope ili kao fiksni iznos godišnje naknade (povrat poreza), ili kao kombinaciju tih dviju mogućnosti. Prednost pristupa povrata poreza taj je što poduzetnici ostaju izloženi cjenovnim signalima koje daje porez za zaštitu okoliša. Ako se primjenjuje, iznos povrata poreza trebalo bi izračunati na temelju povijesnih podataka, tj. zabilježene razine proizvodnje te zabilježene potrošnje i onečišćenja za tog poduzetnika u zadanoj godini. Razina povrata poreza ne smije premašiti najmanji iznos poreza Unije koji bi nastao za tu zadanu godinu.

| (175) | Ako korisnici plaćaju manje od najniže razine poreza Unije utvrđene u relevantnoj primjenjivoj direktivi, potpora se ocjenjuje na temelju uvjeta za neusklađene poreze za zaštitu okoliša kako je utvrđeno u točkama 177. i (178). |
| --- | --- |

(175)

Ako korisnici plaćaju manje od najniže razine poreza Unije utvrđene u relevantnoj primjenjivoj direktivi, potpora se ocjenjuje na temelju uvjeta za neusklađene poreze za zaštitu okoliša kako je utvrđeno u točkama 177. i (178).

Situacija 2.: Neusklađeni porezi za zaštitu okoliša i posebne situacije usklađenih poreza

| (176) | Za sve ostale neusklađene poreze za zaštitu okoliša i u slučaju usklađenih poreza manjih od najnižih razina Unije iz relevantne direktive (vidjeti točku 173.) te kako bi se pokazala nužnost i razmjernost potpore, država članica trebala bi jasno definirati opseg smanjenja poreza. U tu svrhu, država članica trebala bi dati informacije utvrđene u točki (171). Države članice mogu odlučiti korisnicima dodijeliti potpore u obliku povrata poreza (iz točke (174).). Tim se pristupom korisnike nastavlja izlagati cjenovnom signalu poreza na okoliš, a ograničava se očekivano povećanje iznosa poreza koji treba platiti. |
| --- | --- |

(176)

Za sve ostale neusklađene poreze za zaštitu okoliša i u slučaju usklađenih poreza manjih od najnižih razina Unije iz relevantne direktive (vidjeti točku 173.) te kako bi se pokazala nužnost i razmjernost potpore, država članica trebala bi jasno definirati opseg smanjenja poreza. U tu svrhu, država članica trebala bi dati informacije utvrđene u točki (171). Države članice mogu odlučiti korisnicima dodijeliti potpore u obliku povrata poreza (iz točke (174).). Tim se pristupom korisnike nastavlja izlagati cjenovnom signalu poreza na okoliš, a ograničava se očekivano povećanje iznosa poreza koji treba platiti.

| (177) | Komisija će smatrati potpore nužnima ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | odabir korisnika potpore temelji se na objektivnim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu dodjeljuju na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju; |
| --- | --- | --- |

(177)

Komisija će smatrati potpore nužnima ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

odabir korisnika potpore temelji se na objektivnim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu dodjeljuju na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju;

| (b) | porez za zaštitu okoliša bez smanjenja dovodi do znatnog povećanja proizvodnih troškova izračunanih kao dio bruto dodane vrijednosti za svaki sektor ili kategoriju pojedinačnih korisnika; i |
| --- | --- |

(b)

porez za zaštitu okoliša bez smanjenja dovodi do znatnog povećanja proizvodnih troškova izračunanih kao dio bruto dodane vrijednosti za svaki sektor ili kategoriju pojedinačnih korisnika; i

| (c) | znatno povećanje proizvodnih troškova ne može se prenijeti potrošačima bez pojave znatnih smanjenja prihoda od prodaje. |
| --- | --- |

(c)

znatno povećanje proizvodnih troškova ne može se prenijeti potrošačima bez pojave znatnih smanjenja prihoda od prodaje.

| (178) | Komisija će smatrati potpore razmjernima ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | korisnici potpora plaćaju najmanje 20 % nacionalnog poreza za zaštitu okoliša; ili |
| --- | --- | --- |

(178)

Komisija će smatrati potpore razmjernima ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

korisnici potpora plaćaju najmanje 20 % nacionalnog poreza za zaštitu okoliša; ili

| (b) | smanjenje poreza uvjetovano je zaključivanjem sporazuma između države članice i korisnika ili udruženja korisnika kojima se korisnici ili udruženja korisnika obvezuju da će ostvariti ciljeve zaštite okoliša koji imaju isti učinak kao i da korisnici plate najmanje 20 % nacionalnog poreza ili, u uvjetima predviđenima u točki 174., ako se primjenjuje najniža razina poreza Unije. Takvi sporazumi ili obveze mogu se odnositi, među ostalim, na smanjenje potrošnje energije, smanjenje emisija ili kakvu drugu mjeru zaštite okoliša. Takvi sporazumi moraju ispunjivati sljedeće kumulativne uvjete:






  i. | država članica pregovara o sadržaju sporazuma, određuje ciljeve i vremenski plan za njihovo ostvarenje; |
| --- | --- | --- |

(b)

smanjenje poreza uvjetovano je zaključivanjem sporazuma između države članice i korisnika ili udruženja korisnika kojima se korisnici ili udruženja korisnika obvezuju da će ostvariti ciljeve zaštite okoliša koji imaju isti učinak kao i da korisnici plate najmanje 20 % nacionalnog poreza ili, u uvjetima predviđenima u točki 174., ako se primjenjuje najniža razina poreza Unije. Takvi sporazumi ili obveze mogu se odnositi, među ostalim, na smanjenje potrošnje energije, smanjenje emisija ili kakvu drugu mjeru zaštite okoliša. Takvi sporazumi moraju ispunjivati sljedeće kumulativne uvjete:

i.

država članica pregovara o sadržaju sporazuma, određuje ciljeve i vremenski plan za njihovo ostvarenje;

| ii. | država članica osigurava neovisan (79) i pravodobno praćenje obveza zaključenih u sporazumima; i |
| --- | --- |

ii.

država članica osigurava neovisan (79) i pravodobno praćenje obveza zaključenih u sporazumima; i

| iii. | sporazumi se moraju periodički preispitivati s obzirom na tehnološki i drugi razvoj te moraju sadržavati učinkovite kaznene odredbe primjenjive u slučaju neispunjenja obveza. |
| --- | --- |

iii.

sporazumi se moraju periodički preispitivati s obzirom na tehnološki i drugi razvoj te moraju sadržavati učinkovite kaznene odredbe primjenjive u slučaju neispunjenja obveza.

| (179) | U slučaju poreza na ugljik određenog za energetske proizvode koji se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije dobavljač električne struje obvezan je platiti porez. Taj porez na ugljik može se oblikovati na način kojim se podupire cijena prava na ETS Unije oporezivanjem ugljika. Međutim cijena električne energije povećava se ako ti troškovi prelaze na potrošača električne energije. U ovom je slučaju učinak poreza na ugljik sličan učinku prijenosa troškova prava na ETS koji prelaze na potrošača i uključivanja tih troškova u cijenu električne energije (neizravni troškovi emisije). |
| --- | --- |

(179)

U slučaju poreza na ugljik određenog za energetske proizvode koji se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije dobavljač električne struje obvezan je platiti porez. Taj porez na ugljik može se oblikovati na način kojim se podupire cijena prava na ETS Unije oporezivanjem ugljika. Međutim cijena električne energije povećava se ako ti troškovi prelaze na potrošača električne energije. U ovom je slučaju učinak poreza na ugljik sličan učinku prijenosa troškova prava na ETS koji prelaze na potrošača i uključivanja tih troškova u cijenu električne energije (neizravni troškovi emisije).

| (180) | Stoga, ako se porez iz točke 180. oblikuje tako da je izravno povezan s cijenom prava na ETS EU-a i ako se njime nastoji povećati ta cijena, može se razmotriti naknada za te veće neizravne troškove. Komisija će smatrati da je mjera spojiva s unutarnjim tržištem samo ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | potpora se dodjeljuje samo sektorima i podsektorima iz Priloga II. Smjernicama za državne potpore za ETS (80) kako bi se nadoknadili dodatni neizravni troškovi koji proizlaze iz poreza; |
| --- | --- | --- |

(180)

Stoga, ako se porez iz točke 180. oblikuje tako da je izravno povezan s cijenom prava na ETS EU-a i ako se njime nastoji povećati ta cijena, može se razmotriti naknada za te veće neizravne troškove. Komisija će smatrati da je mjera spojiva s unutarnjim tržištem samo ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

potpora se dodjeljuje samo sektorima i podsektorima iz Priloga II. Smjernicama za državne potpore za ETS (80) kako bi se nadoknadili dodatni neizravni troškovi koji proizlaze iz poreza;

| (b) | intenzitet potpore i maksimalni intenziteti potpore izračunani su kako je utvrđeno točkama 27. do 30. Smjernica za državne potpore za ETS. Terminska cijena prava na ETS može se zamijeniti razinom nacionalnog poreza; i |
| --- | --- |

(b)

intenzitet potpore i maksimalni intenziteti potpore izračunani su kako je utvrđeno točkama 27. do 30. Smjernica za državne potpore za ETS. Terminska cijena prava na ETS može se zamijeniti razinom nacionalnog poreza; i

| (c) | potpora se dodjeljuje kao jednokratan iznos koji se može platiti korisniku potpore u godini u kojoj nastaju troškovi odnosno u sljedećoj godini. Ako se potpore plaćaju u godini u kojoj troškovi nastaju, potrebno je uspostaviti ex post mehanizam praćenja kako bi se osigurao povrat svakog prekomjernog plaćanja potpora prije 1. srpnja sljedeće godine. |
| --- | --- |

(c)

potpora se dodjeljuje kao jednokratan iznos koji se može platiti korisniku potpore u godini u kojoj nastaju troškovi odnosno u sljedećoj godini. Ako se potpore plaćaju u godini u kojoj troškovi nastaju, potrebno je uspostaviti ex post mehanizam praćenja kako bi se osigurao povrat svakog prekomjernog plaćanja potpora prije 1. srpnja sljedeće godine.

3.7.2.   Potpore u obliku smanjenja financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora
   (81)

| (181) | Financiranje potpora za energiju iz obnovljivih izvora kroz naknade kao takvo nije namijenjeno za negativne vanjske učinke i stoga nema izravan učinak na okoliš. Te su naknade, stoga, temeljno različite od neizravnih poreza na električnu energiju iz točke 168., čak i ako bi za rezultat mogle imati više cijene električne energije. Povećanje troškova za električnu energiju može biti eksplicitno s pomoću posebne naknade koja se ubire od potrošača električne energije povrh cijene električne energije ili neizravno kroz dodatne troškove s kojima se suočavaju dobavljači električne energije zbog obveza da moraju kupiti obnovljivu energiju koje se nakon toga prenose njihovim kupcima, potrošače električne energije. Tipičan primjer obveza je kupnje za dobavljače električne energije određenog postotka obnovljive energije kroz zelene certifikate za koje dobavljač neće dobiti nadoknadu. |
| --- | --- |

(181)

Financiranje potpora za energiju iz obnovljivih izvora kroz naknade kao takvo nije namijenjeno za negativne vanjske učinke i stoga nema izravan učinak na okoliš. Te su naknade, stoga, temeljno različite od neizravnih poreza na električnu energiju iz točke 168., čak i ako bi za rezultat mogle imati više cijene električne energije. Povećanje troškova za električnu energiju može biti eksplicitno s pomoću posebne naknade koja se ubire od potrošača električne energije povrh cijene električne energije ili neizravno kroz dodatne troškove s kojima se suočavaju dobavljači električne energije zbog obveza da moraju kupiti obnovljivu energiju koje se nakon toga prenose njihovim kupcima, potrošače električne energije. Tipičan primjer obveza je kupnje za dobavljače električne energije određenog postotka obnovljive energije kroz zelene certifikate za koje dobavljač neće dobiti nadoknadu.

| (182) | U načelu i u mjeri u kojoj se troškovi financiranja potpore za obnovljivu energiju obračunaju potrošačima energije, trebalo bi ih obračunati na način kojim se ne radi razlika među potrošačima energije. Međutim neka usmjerena smanjenja tih troškova mogla bi biti potrebna radi osiguranja dostatnog temelja za financiranje potpore za energiju iz obnovljivih izvora, čime se pomaže ostvarivanje ciljeva u pogledu energije postavljenih na razini EU-a (82). S druge strane, kako bi se izbjeglo da se poduzetnicima na koje posebno utječu troškovi financiranja potpore za obnovljivu energiju ne uzrokuju znatne konkurentne poteškoće, države članice mogle bi odobriti djelomične naknade za te dodatne troškove. Bez tih naknada financiranje potpore za obnovljivu energiju moglo bi biti neodrživo te bi javno prihvaćanje uspostave ambicioznih mjera potpore za obnovljivu energiju moglo biti ograničeno. S druge strane, ako su te naknade previsoke ili se dodjeljuju prevelikom broju potrošača energije, i ukupno financiranje potpore za energiju iz obnovljivih izvora moglo bi biti ugroženo te bi javno prihvaćanje potpore za obnovljivu energiju moglo biti jednako narušeno te bi narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine moglo biti posebno izraženo. |
| --- | --- |

(182)

U načelu i u mjeri u kojoj se troškovi financiranja potpore za obnovljivu energiju obračunaju potrošačima energije, trebalo bi ih obračunati na način kojim se ne radi razlika među potrošačima energije. Međutim neka usmjerena smanjenja tih troškova mogla bi biti potrebna radi osiguranja dostatnog temelja za financiranje potpore za energiju iz obnovljivih izvora, čime se pomaže ostvarivanje ciljeva u pogledu energije postavljenih na razini EU-a (82). S druge strane, kako bi se izbjeglo da se poduzetnicima na koje posebno utječu troškovi financiranja potpore za obnovljivu energiju ne uzrokuju znatne konkurentne poteškoće, države članice mogle bi odobriti djelomične naknade za te dodatne troškove. Bez tih naknada financiranje potpore za obnovljivu energiju moglo bi biti neodrživo te bi javno prihvaćanje uspostave ambicioznih mjera potpore za obnovljivu energiju moglo biti ograničeno. S druge strane, ako su te naknade previsoke ili se dodjeljuju prevelikom broju potrošača energije, i ukupno financiranje potpore za energiju iz obnovljivih izvora moglo bi biti ugroženo te bi javno prihvaćanje potpore za obnovljivu energiju moglo biti jednako narušeno te bi narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine moglo biti posebno izraženo.

| (183) | Za ocjenjivanje državnih potpora za nadoknađivanje financiranja potpora za energiju iz obnovljivih izvora energije, Komisija će primjenjivati samo uvjete utvrđene u ovom odjeljku i odjeljku 3.2.7. |
| --- | --- |

(183)

Za ocjenjivanje državnih potpora za nadoknađivanje financiranja potpora za energiju iz obnovljivih izvora energije, Komisija će primjenjivati samo uvjete utvrđene u ovom odjeljku i odjeljku 3.2.7.

| (184) | Kako bi osigurale da potpore služe za olakšavanje financiranja potpora za energiju iz obnovljivih izvora, države članice moraju pokazati da dodatni troškovi koji se očituju višim cijenama električne energije s kojima se suočavaju korisnici potpora proizlaze samo iz potpora za energiju iz obnovljivih izvora. Dodatni troškovi ne smiju premašivati iznos sredstava potpora za energiju iz obnovljivih izvora (83). |
| --- | --- |

(184)

Kako bi osigurale da potpore služe za olakšavanje financiranja potpora za energiju iz obnovljivih izvora, države članice moraju pokazati da dodatni troškovi koji se očituju višim cijenama električne energije s kojima se suočavaju korisnici potpora proizlaze samo iz potpora za energiju iz obnovljivih izvora. Dodatni troškovi ne smiju premašivati iznos sredstava potpora za energiju iz obnovljivih izvora (83).

| (185) | Potpore bi trebale biti ograničene na sektore čiji je konkurentni položaj izložen riziku zbog troškova proizišlih iz financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora kao funkcija njihovog električnog intenziteta i izloženosti međunarodnoj trgovini. U skladu s time, potpore se mogu dodijeliti jedino ako poduzetnik pripada sektorima iz Priloga 3 (84). Taj se popis namjerava upotrebljavati samo za prihvatljivost za ovaj određeni oblik naknade. |
| --- | --- |

(185)

Potpore bi trebale biti ograničene na sektore čiji je konkurentni položaj izložen riziku zbog troškova proizišlih iz financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora kao funkcija njihovog električnog intenziteta i izloženosti međunarodnoj trgovini. U skladu s time, potpore se mogu dodijeliti jedino ako poduzetnik pripada sektorima iz Priloga 3 (84). Taj se popis namjerava upotrebljavati samo za prihvatljivost za ovaj određeni oblik naknade.

| (186) | Osim toga, kako bi se uzelo u obzir to što određeni sektori mogu biti heterogeni u pogledu električnog intenziteta, država članica može uključiti poduzetnika u svoj nacionalni program za dodjeljivanje smanjenja troškova koji proizlaze iz potpora za obnovljivu energiju ako taj poduzetnik ima električni intenzitet od najmanje 20 % (85) i pripada sektoru s intenzitetom trgovine od najmanje 4 % na razini Unije, čak i ako ne pripada sektoru s popisa iz Priloga 3. (86) Za izračun električnog intenziteta poduzetnika treba primijeniti uobičajena mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije za industriju prema potrebi. |
| --- | --- |

(186)

Osim toga, kako bi se uzelo u obzir to što određeni sektori mogu biti heterogeni u pogledu električnog intenziteta, država članica može uključiti poduzetnika u svoj nacionalni program za dodjeljivanje smanjenja troškova koji proizlaze iz potpora za obnovljivu energiju ako taj poduzetnik ima električni intenzitet od najmanje 20 % (85) i pripada sektoru s intenzitetom trgovine od najmanje 4 % na razini Unije, čak i ako ne pripada sektoru s popisa iz Priloga 3. (86) Za izračun električnog intenziteta poduzetnika treba primijeniti uobičajena mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije za industriju prema potrebi.

| (187) | Unutar prihvatljivog sektora države članice moraju osigurati da se odabir korisnika potpora zasniva na objektivnim, nediskriminirajućim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu moraju dodjeljivati na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju. |
| --- | --- |

(187)

Unutar prihvatljivog sektora države članice moraju osigurati da se odabir korisnika potpora zasniva na objektivnim, nediskriminirajućim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu moraju dodjeljivati na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju.

| (188) | Komisija će potporu smatrati razmjernom ako korisnici potpore plaćaju najmanje 15 % dodatnih troškova bez smanjenja. |
| --- | --- |

(188)

Komisija će potporu smatrati razmjernom ako korisnici potpore plaćaju najmanje 15 % dodatnih troškova bez smanjenja.

| (189) | Međutim s obzirom na znatno povećanje dodatnih pristojbi za obnovljivu energiju tijekom proteklih godina, vlastiti doprinos od 15 % pune dodatne pristojbe za obnovljivu energiju može biti veći od iznosa koji posebno opterećeni poduzetnici mogu snositi. Stoga, prema potrebi, države članice mogu dodatno ograničiti iznos troškova koji proizlaze iz financiranja potpore za obnovljivu energiju koje treba platiti na razini poduzetnika na 4 % bruto dodane vrijednosti (87) dotičnog poduzetnika. Za poduzetnike s električnim intenzitetom od najmanje 20 %, države članice mogu ograničiti ukupni iznos koji treba platiti na 0,5 % bruto dodane vrijednosti dotičnog poduzetnika. |
| --- | --- |

(189)

Međutim s obzirom na znatno povećanje dodatnih pristojbi za obnovljivu energiju tijekom proteklih godina, vlastiti doprinos od 15 % pune dodatne pristojbe za obnovljivu energiju može biti veći od iznosa koji posebno opterećeni poduzetnici mogu snositi. Stoga, prema potrebi, države članice mogu dodatno ograničiti iznos troškova koji proizlaze iz financiranja potpore za obnovljivu energiju koje treba platiti na razini poduzetnika na 4 % bruto dodane vrijednosti (87) dotičnog poduzetnika. Za poduzetnike s električnim intenzitetom od najmanje 20 %, države članice mogu ograničiti ukupni iznos koji treba platiti na 0,5 % bruto dodane vrijednosti dotičnog poduzetnika.

| (190) | Kad države članice odluče donijeti ograničenja od 4 % odnosno 0,5 % bruto dodane vrijednosti, ta se ograničenja moraju primjenjivati na sve prihvatljive poduzetnike. |
| --- | --- |

(190)

Kad države članice odluče donijeti ograničenja od 4 % odnosno 0,5 % bruto dodane vrijednosti, ta se ograničenja moraju primjenjivati na sve prihvatljive poduzetnike.

| (191) | Države članice mogu poduzeti mjere kako bi osigurale da su podatcima upotrijebljenima za bruto dodanu vrijednost za potrebe ovog odjeljka obuhvaćeni svi bitni troškovi rada. |
| --- | --- |

(191)

Države članice mogu poduzeti mjere kako bi osigurale da su podatcima upotrijebljenima za bruto dodanu vrijednost za potrebe ovog odjeljka obuhvaćeni svi bitni troškovi rada.

| (192) | Države članice potpore mogu dodijeliti u obliku smanjenja pristojbi, ili kao fiksni iznos godišnje naknade (povrat poreza), ili kao kombinaciju tih dviju mogućnosti (88). Ako se potpore dodjeljuju u obliku smanjenja pristojbi, potrebno je uspostaviti ex post mehanizam praćenja kako bi se osigurao povrat svakog prekomjernog plaćanja potpora prije 1. srpnja sljedeće godine. Ako se potpore dodjeljuju u obliku fiksnog iznosa godišnje naknade, on se treba izračunati na temelju povijesnih podataka, tj. zabilježenih razina potrošnje električne energije i bruto dodane vrijednosti u zadanoj godini. Iznos naknade ne smije premašiti iznos potpore koji bi taj poduzetnik dobio u zadanoj godini, uz primjenu parametara iz ovog odjeljka. |
| --- | --- |

(192)

Države članice potpore mogu dodijeliti u obliku smanjenja pristojbi, ili kao fiksni iznos godišnje naknade (povrat poreza), ili kao kombinaciju tih dviju mogućnosti (88). Ako se potpore dodjeljuju u obliku smanjenja pristojbi, potrebno je uspostaviti ex post mehanizam praćenja kako bi se osigurao povrat svakog prekomjernog plaćanja potpora prije 1. srpnja sljedeće godine. Ako se potpore dodjeljuju u obliku fiksnog iznosa godišnje naknade, on se treba izračunati na temelju povijesnih podataka, tj. zabilježenih razina potrošnje električne energije i bruto dodane vrijednosti u zadanoj godini. Iznos naknade ne smije premašiti iznos potpore koji bi taj poduzetnik dobio u zadanoj godini, uz primjenu parametara iz ovog odjeljka.

3.7.3.   Prijelazna pravila za potpore dodijeljene radi smanjenja opterećenja povezanog s financiranjem potpore za energiju iz obnovljivih izvora

| (193) | Države članice trebaju primijeniti kriterije prihvatljivosti i razmjernosti iz odjeljka 3.7.2. najkasnije do 1. siječnja 2019. Potpore dodijeljene za određeno razdoblje prije tog datuma smatrat će se spojivima ako ispunjuju te iste kriterije. |
| --- | --- |

(193)

Države članice trebaju primijeniti kriterije prihvatljivosti i razmjernosti iz odjeljka 3.7.2. najkasnije do 1. siječnja 2019. Potpore dodijeljene za određeno razdoblje prije tog datuma smatrat će se spojivima ako ispunjuju te iste kriterije.

| (194) | Osim toga, Komisija smatra da se sve potpore dodijeljene radi smanjenja opterećenja povezanog s financiranjem potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora u pogledu godina prije 2019. mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj su u skladu s planom prilagodbe. |
| --- | --- |

(194)

Osim toga, Komisija smatra da se sve potpore dodijeljene radi smanjenja opterećenja povezanog s financiranjem potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora u pogledu godina prije 2019. mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj su u skladu s planom prilagodbe.

| (195) | Radi izbjegavanja naglih prekida za pojedinačne poduzetnike, taj plan prilagodbe uključuje postupnu prilagodbu na razine potpore proizišle iz primjene kriterija prihvatljivosti i razmjernosti iz odjeljka 3.7.2. |
| --- | --- |

(195)

Radi izbjegavanja naglih prekida za pojedinačne poduzetnike, taj plan prilagodbe uključuje postupnu prilagodbu na razine potpore proizišle iz primjene kriterija prihvatljivosti i razmjernosti iz odjeljka 3.7.2.

| (196) | Ako je potpora dodijeljena za razdoblje datuma početka primjene ovih Smjernica, planom se predviđa i postupna primjena kriterija za to razdoblje. |
| --- | --- |

(196)

Ako je potpora dodijeljena za razdoblje datuma početka primjene ovih Smjernica, planom se predviđa i postupna primjena kriterija za to razdoblje.

| (197) | Ako je, prije datuma početka primjene ovih Smjernica, potpora u obliku smanjenja opterećenja povezanog s financiranjem potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora dodijeljena poduzetnicima koji nisu prihvatljivi prema odjeljku 3.7.2., ta se potpora može ocijeniti spojivom, pod uvjetom da je planom prilagodbe predviđen vlastiti doprinos od najmanje 20 % dodatnih troškova na ime dodatnih pristojbi bez smanjenja, koji se mora uvesti postupno i najkasnije do 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(197)

Ako je, prije datuma početka primjene ovih Smjernica, potpora u obliku smanjenja opterećenja povezanog s financiranjem potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora dodijeljena poduzetnicima koji nisu prihvatljivi prema odjeljku 3.7.2., ta se potpora može ocijeniti spojivom, pod uvjetom da je planom prilagodbe predviđen vlastiti doprinos od najmanje 20 % dodatnih troškova na ime dodatnih pristojbi bez smanjenja, koji se mora uvesti postupno i najkasnije do 1. siječnja 2019.

| (198) | Planom prilagodbe u obzir se uzimaju svi bitni gospodarski čimbenici povezani s politikom o obnovljivoj energiji. |
| --- | --- |

(198)

Planom prilagodbe u obzir se uzimaju svi bitni gospodarski čimbenici povezani s politikom o obnovljivoj energiji.

| (199) | Plan prilagodbe odobrava Komisija. |
| --- | --- |

(199)

Plan prilagodbe odobrava Komisija.

| (200) | Plan prilagodbe dostavlja se Komisiji najkasnije 12 mjeseci nakon datuma početka primjene ovih Smjernica. |
| --- | --- |

(200)

Plan prilagodbe dostavlja se Komisiji najkasnije 12 mjeseci nakon datuma početka primjene ovih Smjernica.

3.8.   Potpore za energetsku infrastrukturu

| (201) | Moderna energetska infrastruktura ključna je za integrirano energetsko tržište, koje je presudno za osiguravanje energetske sigurnosti u Uniji i za omogućivanje Uniji da postigne šire klimatske i energetske ciljeve. Komisija je procijenila ukupne potrebe za ulaganjima u energetske infrastrukture europskog značaja do 2020. na oko 200 milijardi EUR (89). Ta se ocjena temeljila na evaluaciji infrastrukture potrebne za omogućivanje Uniji da postigne najvažnije strateške ciljeve za dovršavanje unutarnjeg energetskog tržišta, osiguravanjem sigurnosti opskrbe i omogućivanjem integracije obnovljivih izvora energije. Ako tržišni operatori ne mogu osigurati potrebnu infrastrukturu, možda su potrebne državne potpore kako bi se savladali tržišni nedostatci i osiguralo da se zadovolje značajne potrebe infrastrukture Unije. To je posebno točno za infrastrukturne projekte koji imaju prekogranični učinak ili doprinose regionalnoj koheziji. Potpore za energetsku infrastrukturu u načelu bi trebale biti potpore za ulaganje, uključujući modernizaciju i nadogradnju infrastrukture. |
| --- | --- |

(201)

Moderna energetska infrastruktura ključna je za integrirano energetsko tržište, koje je presudno za osiguravanje energetske sigurnosti u Uniji i za omogućivanje Uniji da postigne šire klimatske i energetske ciljeve. Komisija je procijenila ukupne potrebe za ulaganjima u energetske infrastrukture europskog značaja do 2020. na oko 200 milijardi EUR (89). Ta se ocjena temeljila na evaluaciji infrastrukture potrebne za omogućivanje Uniji da postigne najvažnije strateške ciljeve za dovršavanje unutarnjeg energetskog tržišta, osiguravanjem sigurnosti opskrbe i omogućivanjem integracije obnovljivih izvora energije. Ako tržišni operatori ne mogu osigurati potrebnu infrastrukturu, možda su potrebne državne potpore kako bi se savladali tržišni nedostatci i osiguralo da se zadovolje značajne potrebe infrastrukture Unije. To je posebno točno za infrastrukturne projekte koji imaju prekogranični učinak ili doprinose regionalnoj koheziji. Potpore za energetsku infrastrukturu u načelu bi trebale biti potpore za ulaganje, uključujući modernizaciju i nadogradnju infrastrukture.

3.8.1.   Cilj od zajedničkog interesa

| (202) | Energetska infrastruktura preduvjet je za funkcioniranje energetskog tržišta. Potpore za energetsku infrastrukturu stoga jačaju unutarnje energetsko tržište. Njima se povećava stabilnost sustava, adekvatnost proizvodnje, integriranje različitih izvora energije i opskrbe energijom u nedovoljno razvijenim mrežama. Komisija stoga smatra potpore za energetsku infrastrukturu korisnima za unutarnje tržište i stoga one doprinose ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(202)

Energetska infrastruktura preduvjet je za funkcioniranje energetskog tržišta. Potpore za energetsku infrastrukturu stoga jačaju unutarnje energetsko tržište. Njima se povećava stabilnost sustava, adekvatnost proizvodnje, integriranje različitih izvora energije i opskrbe energijom u nedovoljno razvijenim mrežama. Komisija stoga smatra potpore za energetsku infrastrukturu korisnima za unutarnje tržište i stoga one doprinose ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa.

3.8.2.   Nužnost državnih intervencija

| (203) | Ulaganja u energetsku infrastrukturu često su obilježena tržišnim nedostatcima. Tržišni nedostatak koji se može pojaviti u području energetske infrastrukture povezan je s problemima s koordinacijom. Različiti interesi ulagača, nesigurnost oko ishoda suradnje i mrežni učinci mogu spriječiti razvoj projekta ili njegovo učinkovito oblikovanje. Istodobno, energetska infrastruktura može proizvesti znatne pozitivne vanjske učinke, a pritom mogu nastati troškovi i koristi infrastrukture na asimetričan način između različitih tržišnih sudionika i država članica. |
| --- | --- |

(203)

Ulaganja u energetsku infrastrukturu često su obilježena tržišnim nedostatcima. Tržišni nedostatak koji se može pojaviti u području energetske infrastrukture povezan je s problemima s koordinacijom. Različiti interesi ulagača, nesigurnost oko ishoda suradnje i mrežni učinci mogu spriječiti razvoj projekta ili njegovo učinkovito oblikovanje. Istodobno, energetska infrastruktura može proizvesti znatne pozitivne vanjske učinke, a pritom mogu nastati troškovi i koristi infrastrukture na asimetričan način između različitih tržišnih sudionika i država članica.

| (204) | Kako bi se riješili tržišni nedostatci iz točke 204., energetska infrastruktura obično podliježe propisima o tarifama i pristupu i uvjetima razdvajanja u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu (90). |
| --- | --- |

(204)

Kako bi se riješili tržišni nedostatci iz točke 204., energetska infrastruktura obično podliježe propisima o tarifama i pristupu i uvjetima razdvajanja u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu (90).

| (205) | U smislu financiranja, dodjeljivanje državnih potpora način je za rješavanje tržišnog nedostatka uz obvezne tarife za korisnike. Stoga, kako bi se pokazala potreba za državnim potporama u području energetske infrastrukture, primjenjuju se načela opisana u točkama (206). i 207. |
| --- | --- |

(205)

U smislu financiranja, dodjeljivanje državnih potpora način je za rješavanje tržišnog nedostatka uz obvezne tarife za korisnike. Stoga, kako bi se pokazala potreba za državnim potporama u području energetske infrastrukture, primjenjuju se načela opisana u točkama (206). i 207.

| (206) | Komisija smatra da su za projekte od zajedničkog interesa kako je definirano u Uredbi 347/2013 (91) za pametne mreže i za ulaganja u infrastrukturu u potpomognutim područjima tržišni nedostatci u smislu pozitivnih vanjskih učinaka i problemi s koordinacijom takvi da financiranje s pomoću tarifa možda nije dovoljno i mogu se dodijeliti državne potpore. |
| --- | --- |

(206)

Komisija smatra da su za projekte od zajedničkog interesa kako je definirano u Uredbi 347/2013 (91) za pametne mreže i za ulaganja u infrastrukturu u potpomognutim područjima tržišni nedostatci u smislu pozitivnih vanjskih učinaka i problemi s koordinacijom takvi da financiranje s pomoću tarifa možda nije dovoljno i mogu se dodijeliti državne potpore.

| (207) | Za projekte energetske infrastrukture obuhvaćene točkom 207. koji su djelomično ili u potpunosti izuzeti iz zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu i za projekte koji nisu obuhvaćeni točkom 207. Komisija će provesti pojedinačne procjene potrebe za državnom potporom. U svojoj će procjeni Komisija razmotriti sljedeće čimbenike: i. u kojoj mjeri tržišni nedostatak dovodi do osiguravanja potrebne infrastrukture koje je ispod optimalnog; ii. u kojoj je mjeri infrastruktura otvorena za pristup trećim osobama i podložna carinskim propisima; te iii. u kojoj se mjeri projektom doprinosi sigurnosti opskrbe Unije energijom. |
| --- | --- |

(207)

Za projekte energetske infrastrukture obuhvaćene točkom 207. koji su djelomično ili u potpunosti izuzeti iz zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu i za projekte koji nisu obuhvaćeni točkom 207. Komisija će provesti pojedinačne procjene potrebe za državnom potporom. U svojoj će procjeni Komisija razmotriti sljedeće čimbenike: i. u kojoj mjeri tržišni nedostatak dovodi do osiguravanja potrebne infrastrukture koje je ispod optimalnog; ii. u kojoj je mjeri infrastruktura otvorena za pristup trećim osobama i podložna carinskim propisima; te iii. u kojoj se mjeri projektom doprinosi sigurnosti opskrbe Unije energijom.

| (208) | Za projekte naftne infrastrukture Komisija pretpostavlja da nema potrebe za državnim potporama. Međutim države članice mogu dodijeliti državne potpore u iznimnim okolnostima ako je to valjano opravdano. |
| --- | --- |

(208)

Za projekte naftne infrastrukture Komisija pretpostavlja da nema potrebe za državnim potporama. Međutim države članice mogu dodijeliti državne potpore u iznimnim okolnostima ako je to valjano opravdano.

3.8.3.   Prikladnost

| (209) | Komisija smatra da su carine (92) prikladno primarno sredstvo za financiranje energetske infrastrukture. Međutim u slučaju projekata od zajedničkog interesa, pametnih mreža i ulaganja u infrastrukturu u potpomognutim područjima, državne potpore mogu se smatrati prikladnim instrumentom za djelomično ili potpuno financiranje te infrastrukture. U takvim slučajevima tržišni nedostatci često sprečavaju potpunu provedbu načela „onečišćivač plaća” na kojem se temelje propisi o tarifama, primjerice zato što je povećanje tarife kako bi se financirala ulaganja u novu infrastrukturu toliko značajno da obeshrabruje od ulaganja ili da potencijalne kupce obeshrabruje od uporabe infrastrukture. |
| --- | --- |

(209)

Komisija smatra da su carine (92) prikladno primarno sredstvo za financiranje energetske infrastrukture. Međutim u slučaju projekata od zajedničkog interesa, pametnih mreža i ulaganja u infrastrukturu u potpomognutim područjima, državne potpore mogu se smatrati prikladnim instrumentom za djelomično ili potpuno financiranje te infrastrukture. U takvim slučajevima tržišni nedostatci često sprečavaju potpunu provedbu načela „onečišćivač plaća” na kojem se temelje propisi o tarifama, primjerice zato što je povećanje tarife kako bi se financirala ulaganja u novu infrastrukturu toliko značajno da obeshrabruje od ulaganja ili da potencijalne kupce obeshrabruje od uporabe infrastrukture.

3.8.4.   Učinak poticaja

| (210) | Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4. |
| --- | --- |

(210)

Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4.

3.8.5.   Razmjernost

| (211) | Iznos potpore mora biti ograničen na najmanji iznos potreban za ostvarivanje traženih ciljeva povezanih s infrastrukturom. Za potpore za infrastrukturu, pretpostavlja se da je protučinjenični scenarij situacija u kojoj se projekt ne bi proveo. Prihvatljivi su troškovi stoga manjak financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(211)

Iznos potpore mora biti ograničen na najmanji iznos potreban za ostvarivanje traženih ciljeva povezanih s infrastrukturom. Za potpore za infrastrukturu, pretpostavlja se da je protučinjenični scenarij situacija u kojoj se projekt ne bi proveo. Prihvatljivi su troškovi stoga manjak financijskih sredstava.

| (212) | Mjere potpora za poticanje infrastrukture ne bi smjele premašiti intenzitet potpore od 100 % prihvatljivih troškova. |
| --- | --- |

(212)

Mjere potpora za poticanje infrastrukture ne bi smjele premašiti intenzitet potpore od 100 % prihvatljivih troškova.

| (213) | Komisija će od država članica tražiti da jasno i zasebno navedu i svaku drugu mjeru potpore koja bi mogla imati utjecaj na mjere potpore za infrastrukturu. |
| --- | --- |

(213)

Komisija će od država članica tražiti da jasno i zasebno navedu i svaku drugu mjeru potpore koja bi mogla imati utjecaj na mjere potpore za infrastrukturu.

3.8.6.   Sprečavanje nepotrebnih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (214) | U pogledu postojećih uvjeta na temelju zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu koje je namijenjeno jačanju tržišnog natjecanja, Komisija će smatrati da potpore za energetsku infrastrukturu koje podliježu propisima o unutarnjem tržištu nemaju neopravdane narušavajuće učinke. |
| --- | --- |

(214)

U pogledu postojećih uvjeta na temelju zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu koje je namijenjeno jačanju tržišnog natjecanja, Komisija će smatrati da potpore za energetsku infrastrukturu koje podliježu propisima o unutarnjem tržištu nemaju neopravdane narušavajuće učinke.

| (215) | U slučaju infrastrukture djelomično ili potpuno izuzete iz zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu ili koja ne podliježe tim propisima i u slučaju podzemnih objekata za skladištenje plina, Komisija će provesti procjenu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja na temelju svakog slučaja zasebno uzimanjem u obzir u prvom redu stupnja pristupa treće osobe infrastrukturi kojoj je dodijeljena potpora, pristup alternativnoj infrastrukturi i tržišni udio korisnika potpore. |
| --- | --- |

(215)

U slučaju infrastrukture djelomično ili potpuno izuzete iz zakonodavstva o unutarnjem energetskom tržištu ili koja ne podliježe tim propisima i u slučaju podzemnih objekata za skladištenje plina, Komisija će provesti procjenu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja na temelju svakog slučaja zasebno uzimanjem u obzir u prvom redu stupnja pristupa treće osobe infrastrukturi kojoj je dodijeljena potpora, pristup alternativnoj infrastrukturi i tržišni udio korisnika potpore.

3.9.   Potpore za adekvatnost proizvodnje

| (216) | S povećanim udjelom obnovljivih izvora energije, proizvodnja električne energije u brojnim državama članicama prelazi sa sustava relativno stabilne i kontinuirane opskrbe na sustav brojnije i manje opskrbe varijabilnim izvorima. Taj prijelaz predstavlja nove izazove za osiguravanje adekvatnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(216)

S povećanim udjelom obnovljivih izvora energije, proizvodnja električne energije u brojnim državama članicama prelazi sa sustava relativno stabilne i kontinuirane opskrbe na sustav brojnije i manje opskrbe varijabilnim izvorima. Taj prijelaz predstavlja nove izazove za osiguravanje adekvatnosti proizvodnje.

| (217) | Nadalje, tržišni nedostatci i regulatorni nedostatci mogu dovesti do nedovoljnog ulaganja u proizvodne kapacitete, primjerice u situaciji u kojoj veleprodajne cijene imaju gornju granicu, a tržišta električne energije ne proizvode dovoljno poticaja za ulaganje. |
| --- | --- |

(217)

Nadalje, tržišni nedostatci i regulatorni nedostatci mogu dovesti do nedovoljnog ulaganja u proizvodne kapacitete, primjerice u situaciji u kojoj veleprodajne cijene imaju gornju granicu, a tržišta električne energije ne proizvode dovoljno poticaja za ulaganje.

| (218) | Kao rezultat, neke države članice razmatraju uvođenje mjera za osiguravanje adekvatnosti proizvodnje, obično dodjeljivanjem potpora proizvođačima za samu dostupnost proizvodnih kapaciteta (93). |
| --- | --- |

(218)

Kao rezultat, neke države članice razmatraju uvođenje mjera za osiguravanje adekvatnosti proizvodnje, obično dodjeljivanjem potpora proizvođačima za samu dostupnost proizvodnih kapaciteta (93).

3.9.1.   Cilj od zajedničkog interesa

| (219) | Mjere za adekvatnost proizvodnje mogu se oblikovati na različite načine, u obliku ulaganja i operativnih potpora (u načelu samo za nagrađivanje obveze o dostupnosti za dostavu električne energije) i za različite ciljeve. Mogu biti namijenjene, na primjer, za rješavanje kratkoročnih problema zbog manjka fleksibilnih proizvodnih kapaciteta kako bi se zadovoljili nagli prijelazi u varijabilnoj proizvodnji energije vjetra i sunčeve energije, ili mogu definirati cilj adekvatnosti proizvodnje koji države članice žele osigurati neovisno o kratkoročnim problemima. |
| --- | --- |

(219)

Mjere za adekvatnost proizvodnje mogu se oblikovati na različite načine, u obliku ulaganja i operativnih potpora (u načelu samo za nagrađivanje obveze o dostupnosti za dostavu električne energije) i za različite ciljeve. Mogu biti namijenjene, na primjer, za rješavanje kratkoročnih problema zbog manjka fleksibilnih proizvodnih kapaciteta kako bi se zadovoljili nagli prijelazi u varijabilnoj proizvodnji energije vjetra i sunčeve energije, ili mogu definirati cilj adekvatnosti proizvodnje koji države članice žele osigurati neovisno o kratkoročnim problemima.

| (220) | Potpore za adekvatnost proizvodnje mogu biti proturječne cilju ukidanja subvencija štetnih za okoliš uključujući za fosilna goriva. Države članice bi stoga ponajprije trebale razmotriti alternativne načine ostvarenja adekvatnosti proizvodnje koji nemaju negativni učinak na cilj ukidanja ekonomski ili ekološki štetnih subvencija, kao što je olakšavanje upravljanja stranom potražnje i povećanje interkonekcijskih kapaciteta. |
| --- | --- |

(220)

Potpore za adekvatnost proizvodnje mogu biti proturječne cilju ukidanja subvencija štetnih za okoliš uključujući za fosilna goriva. Države članice bi stoga ponajprije trebale razmotriti alternativne načine ostvarenja adekvatnosti proizvodnje koji nemaju negativni učinak na cilj ukidanja ekonomski ili ekološki štetnih subvencija, kao što je olakšavanje upravljanja stranom potražnje i povećanje interkonekcijskih kapaciteta.

| (221) | Trebalo bi jasno definirati točan cilj za koji je mjera namijenjena, uključujući kada i gdje se očekuje pojavljivanje problema adekvatnosti proizvodnje. Utvrđivanje problema adekvatnosti proizvodnje trebalo bi biti dosljedno analizi adekvatnosti proizvodnje koju redovito provodi Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu (94). |
| --- | --- |

(221)

Trebalo bi jasno definirati točan cilj za koji je mjera namijenjena, uključujući kada i gdje se očekuje pojavljivanje problema adekvatnosti proizvodnje. Utvrđivanje problema adekvatnosti proizvodnje trebalo bi biti dosljedno analizi adekvatnosti proizvodnje koju redovito provodi Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu (94).

3.9.2.   Nužnost državnih intervencija

| (222) | Trebalo bi ispravno analizirati i izmjeriti prirodu i uzroke problema adekvatnosti proizvodnje te stoga nužnosti državnih potpora kako bi se osigurala adekvatnost proizvodnje primjerice u smislu manjka kapaciteta vršnog opterećenja ili vršne potražnje u slučaju neuspješnog usklađivanja ponude i potražnje na kratkoročnom veleprodajnom tržištu. Trebalo bi opisati mjernu jedinicu za mjerenje i način njezina izračuna. |
| --- | --- |

(222)

Trebalo bi ispravno analizirati i izmjeriti prirodu i uzroke problema adekvatnosti proizvodnje te stoga nužnosti državnih potpora kako bi se osigurala adekvatnost proizvodnje primjerice u smislu manjka kapaciteta vršnog opterećenja ili vršne potražnje u slučaju neuspješnog usklađivanja ponude i potražnje na kratkoročnom veleprodajnom tržištu. Trebalo bi opisati mjernu jedinicu za mjerenje i način njezina izračuna.

| (223) | Države članice trebale bi jasno pokazati razloge zašto se od tržišta ne može očekivati da će omogućiti adekvatne kapacitete ako intervencije ne postoje, uzimanjem u obzir trenutačni tržišni i tehnološki razvoj (95). |
| --- | --- |

(223)

Države članice trebale bi jasno pokazati razloge zašto se od tržišta ne može očekivati da će omogućiti adekvatne kapacitete ako intervencije ne postoje, uzimanjem u obzir trenutačni tržišni i tehnološki razvoj (95).

| (224) | U svojoj procjeni, Komisija uzima u obzir, među ostalim i gdje je to primjenjivo, sljedeće elemente koje moraju predočiti države članice:






  (a) | procjenu utjecaja varijabilne proizvodnje, uključujući iz susjednih sustava; |
| --- | --- | --- |

(224)

U svojoj procjeni, Komisija uzima u obzir, među ostalim i gdje je to primjenjivo, sljedeće elemente koje moraju predočiti države članice:

(a)

procjenu utjecaja varijabilne proizvodnje, uključujući iz susjednih sustava;

| (b) | procjenu utjecaja sudjelovanja potražnje, uključujući opis mjera za poticanje upravljanja potražnjom (96); |
| --- | --- |

(b)

procjenu utjecaja sudjelovanja potražnje, uključujući opis mjera za poticanje upravljanja potražnjom (96);

| (c) | procjenu stvarnog odnosno mogućeg postojanja spojnih vodova, uključujući opis projekata u izgradnji odnosno planiranju; |
| --- | --- |

(c)

procjenu stvarnog odnosno mogućeg postojanja spojnih vodova, uključujući opis projekata u izgradnji odnosno planiranju;

| (d) | procjenu bilo kojeg drugog elementa koji bi mogao izazvati ili pogoršati problem adekvatnosti proizvodnje, kao što su regulatorni odnosno tržišni nedostatci, uključujući primjerice gornje granice veleprodajnih cijena. |
| --- | --- |

(d)

procjenu bilo kojeg drugog elementa koji bi mogao izazvati ili pogoršati problem adekvatnosti proizvodnje, kao što su regulatorni odnosno tržišni nedostatci, uključujući primjerice gornje granice veleprodajnih cijena.

3.9.3.   Prikladnost

| (225) | Potporom bi se trebalo nagraditi isključivo usluge same dostupnosti koju osigurava proizvođač, tj. obvezu dostupnosti za dostavu električne struje i odgovarajuću naknadu, na primjer u smislu naknade po MW kapaciteta koji se stavlja na raspolaganje. Potpore ne bi smjele uključivati nagradu za prodaju električne struje, tj. npr. naknadu po prodanom MWh. |
| --- | --- |

(225)

Potporom bi se trebalo nagraditi isključivo usluge same dostupnosti koju osigurava proizvođač, tj. obvezu dostupnosti za dostavu električne struje i odgovarajuću naknadu, na primjer u smislu naknade po MW kapaciteta koji se stavlja na raspolaganje. Potpore ne bi smjele uključivati nagradu za prodaju električne struje, tj. npr. naknadu po prodanom MWh.

| (226) | Mjera bi trebala biti otvorena za adekvatne poticaje za postojeće i buduće proizvođače te za operatore koji upotrebljavaju zamjenske tehnologije, kao što su rješenja prilagodbe potražnji ili rješenja za skladištenje, te bi se njome ti poticaji trebali osigurati. Potpore bi se stoga trebale dostavljati s pomoću mehanizma koji pružaju mogućnost različitih vremena isporuke, koja odgovaraju vremenu potrebnom za ostvarenje novih ulaganja novih proizvođača koji upotrebljavaju različite tehnologije. Mjerom bi se trebalo uzeti u obzir i opseg u kojem interkonekcijski kapaciteti rješavaju bilo koji mogući problem adekvatnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(226)

Mjera bi trebala biti otvorena za adekvatne poticaje za postojeće i buduće proizvođače te za operatore koji upotrebljavaju zamjenske tehnologije, kao što su rješenja prilagodbe potražnji ili rješenja za skladištenje, te bi se njome ti poticaji trebali osigurati. Potpore bi se stoga trebale dostavljati s pomoću mehanizma koji pružaju mogućnost različitih vremena isporuke, koja odgovaraju vremenu potrebnom za ostvarenje novih ulaganja novih proizvođača koji upotrebljavaju različite tehnologije. Mjerom bi se trebalo uzeti u obzir i opseg u kojem interkonekcijski kapaciteti rješavaju bilo koji mogući problem adekvatnosti proizvodnje.

3.9.4.   Učinak poticaja

| (227) | Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4. ovih Smjernica. |
| --- | --- |

(227)

Učinak poticaja potpore procjenjivat će se na temelju uvjeta utvrđenih u odjeljku 3.2.4. ovih Smjernica.

3.9.5.   Razmjernost

| (228) | Izračunom ukupnog iznosa potpore trebalo bi se postići da korisnici ostvaruju stopu povrata koja se može smatrati razumnom. |
| --- | --- |

(228)

Izračunom ukupnog iznosa potpore trebalo bi se postići da korisnici ostvaruju stopu povrata koja se može smatrati razumnom.

| (229) | Smatrat će se da konkurentan natječajni postupak za temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija koji je na učinkovit način namijenjen definiranom cilju dovodi do prihvatljivih stopa povrata u uobičajenim okolnostima. |
| --- | --- |

(229)

Smatrat će se da konkurentan natječajni postupak za temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija koji je na učinkovit način namijenjen definiranom cilju dovodi do prihvatljivih stopa povrata u uobičajenim okolnostima.

| (230) | Mjera bi trebala uključivati mehanizme kojima se osigurava da ne dođe do pojavljivanja nepredviđenih dobiti. |
| --- | --- |

(230)

Mjera bi trebala uključivati mehanizme kojima se osigurava da ne dođe do pojavljivanja nepredviđenih dobiti.

| (231) | Mjera bi trebala biti izrađena tako da se njome osigurava da cijena koja se plaća za dostupnost automatski teži u nulu kad se očekuje da će razina dostavljenog kapaciteta biti primjerena za ispunjenje razine kapaciteta koji se potražuje. |
| --- | --- |

(231)

Mjera bi trebala biti izrađena tako da se njome osigurava da cijena koja se plaća za dostupnost automatski teži u nulu kad se očekuje da će razina dostavljenog kapaciteta biti primjerena za ispunjenje razine kapaciteta koji se potražuje.

3.9.6.   Sprečavanje nepotrebnih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (232) | Mjeru bi trebalo oblikovati na način koji omogućava bilo kojem kapacitetu koji na učinkovit način doprinosi rješavanju problema adekvatnosti proizvodnje sudjelovanje u toj mjeri, posebno uzimanjem u obzir sljedećih čimbenika:






  (a) | sudjelovanja proizvođača koji upotrebljavaju različite tehnologije i operatora koji nude mjere jednake tehničke uspješnosti, npr. upravljanje stranom potražnje, interkonektore i skladištenje. Bez dovođenja u pitanje točke 229., ograničavanje sudjelovanja može se opravdati samo na temelju nedovoljne tehničke učinkovitosti potrebne za rješavanje problema adekvatnosti proizvodnje. Nadalje, mjera adekvatnosti proizvodnje trebala bi biti otvorena mogućem udruživanju potražnje i ponude; |
| --- | --- | --- |

(232)

Mjeru bi trebalo oblikovati na način koji omogućava bilo kojem kapacitetu koji na učinkovit način doprinosi rješavanju problema adekvatnosti proizvodnje sudjelovanje u toj mjeri, posebno uzimanjem u obzir sljedećih čimbenika:

(a)

sudjelovanja proizvođača koji upotrebljavaju različite tehnologije i operatora koji nude mjere jednake tehničke uspješnosti, npr. upravljanje stranom potražnje, interkonektore i skladištenje. Bez dovođenja u pitanje točke 229., ograničavanje sudjelovanja može se opravdati samo na temelju nedovoljne tehničke učinkovitosti potrebne za rješavanje problema adekvatnosti proizvodnje. Nadalje, mjera adekvatnosti proizvodnje trebala bi biti otvorena mogućem udruživanju potražnje i ponude;

| (b) | sudjelovanja operatora iz drugih država članica gdje je takvo sudjelovanje fizički moguće, posebno u regionalnom kontekstu, tj. gdje se kapaciteti mogu fizički osigurati državi članici koja provodi mjeru i gdje se mogu provoditi obveze utvrđene mjerom (97); |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanja operatora iz drugih država članica gdje je takvo sudjelovanje fizički moguće, posebno u regionalnom kontekstu, tj. gdje se kapaciteti mogu fizički osigurati državi članici koja provodi mjeru i gdje se mogu provoditi obveze utvrđene mjerom (97);

| (c) | sudjelovanja dovoljnog broja proizvođača kako bi se utvrdila konkurentna cijena za kapacitet; |
| --- | --- |

(c)

sudjelovanja dovoljnog broja proizvođača kako bi se utvrdila konkurentna cijena za kapacitet;

| (d) | sprečavanja negativnih učinaka na unutarnjem tržištu, primjerice zbog izvoznih ograničenja, gornjih granica veleprodajnih cijena, ograničenja natječajnih postupaka ili drugih mjera koje narušavaju djelovanje spajanja tržišta, uključujući tržišta tijekom dana i tržišta uravnoteženja. |
| --- | --- |

(d)

sprečavanja negativnih učinaka na unutarnjem tržištu, primjerice zbog izvoznih ograničenja, gornjih granica veleprodajnih cijena, ograničenja natječajnih postupaka ili drugih mjera koje narušavaju djelovanje spajanja tržišta, uključujući tržišta tijekom dana i tržišta uravnoteženja.

| (233) | Mjera ne bi smjela:






  (a) | smanjiti poticaje za ulaganja u interkonekcijske kapacitete; |
| --- | --- | --- |

(233)

Mjera ne bi smjela:

(a)

smanjiti poticaje za ulaganja u interkonekcijske kapacitete;

| (b) | otežavati tržišno povezivanje, uključujući tržišta uravnoteženja; |
| --- | --- |

(b)

otežavati tržišno povezivanje, uključujući tržišta uravnoteženja;

| (c) | narušiti odluke o ulaganju u proizvodnju donesene prije mjere ili odluke operatora o tržištu uravnoteženja ili tržištu pomoćnih usluga; |
| --- | --- |

(c)

narušiti odluke o ulaganju u proizvodnju donesene prije mjere ili odluke operatora o tržištu uravnoteženja ili tržištu pomoćnih usluga;

| (d) | povećati dominaciju na tržištu na neprihvatljiv način; |
| --- | --- |

(d)

povećati dominaciju na tržištu na neprihvatljiv način;

| (e) | dati prednost proizvođačima s nižom razinom emisija ugljika u slučaju istovjetnih tehničkih i gospodarskih parametara. |
| --- | --- |

(e)

dati prednost proizvođačima s nižom razinom emisija ugljika u slučaju istovjetnih tehničkih i gospodarskih parametara.

3.10.   Potpore u obliku sustava trgovanja dozvolama

| (234) | Sustav trgovanja dozvolama može se uspostaviti radi smanjenja emisija onečišćivača, npr. radi smanjenja emisija NOx
   (98)
  . On može uključivati državne potpore, posebno kad države članice odobravaju dozvole i naknade ispod njihove tržišne vrijednosti. Ako je ukupni iznos dozvola koje je izdala država članica manji od ukupnih očekivanih potreba poduzetnika, ukupni učinak na razinu zaštite okoliša bit će pozitivan. Na pojedinačnoj razini svakog poduzetnika, ako dodijeljena prava ne pokrivaju u cijelosti očekivane potrebe poduzetnika, poduzetnik mora ili smanjiti svoje onečišćenje, tako doprinoseći poboljšanju razine zaštite okoliša, ili kupiti dopunska prava na tržištu, plaćajući tako naknadu za svoje onečišćenje. |
| --- | --- |

(234)

Sustav trgovanja dozvolama može se uspostaviti radi smanjenja emisija onečišćivača, npr. radi smanjenja emisija NOx
   (98)
  . On može uključivati državne potpore, posebno kad države članice odobravaju dozvole i naknade ispod njihove tržišne vrijednosti. Ako je ukupni iznos dozvola koje je izdala država članica manji od ukupnih očekivanih potreba poduzetnika, ukupni učinak na razinu zaštite okoliša bit će pozitivan. Na pojedinačnoj razini svakog poduzetnika, ako dodijeljena prava ne pokrivaju u cijelosti očekivane potrebe poduzetnika, poduzetnik mora ili smanjiti svoje onečišćenje, tako doprinoseći poboljšanju razine zaštite okoliša, ili kupiti dopunska prava na tržištu, plaćajući tako naknadu za svoje onečišćenje.

| (235) | Sustavi trgovanja dozvolama smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | sustavi trgovanja dozvolama moraju se uspostaviti na način da ostvaruju ciljeve zaštite okoliša premašuju one koji se trebaju postići na osnovi normi Unije koje su obvezne za dotične poduzetnike; |
| --- | --- | --- |

(235)

Sustavi trgovanja dozvolama smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

sustavi trgovanja dozvolama moraju se uspostaviti na način da ostvaruju ciljeve zaštite okoliša premašuju one koji se trebaju postići na osnovi normi Unije koje su obvezne za dotične poduzetnike;

| (b) | raspodjela se mora izvršiti na transparentan način te biti zasnovana na objektivnim kriterijima i na izvorima podataka najviše dostupne kvalitete, a ukupni iznos dozvola ili prava dodijeljenih svakom poduzetniku po cijeni ispod tržišne vrijednosti ne smije biti viši od očekivanih potreba takvog poduzetnika, kako se procjenjuje za situaciju bez sustava trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

raspodjela se mora izvršiti na transparentan način te biti zasnovana na objektivnim kriterijima i na izvorima podataka najviše dostupne kvalitete, a ukupni iznos dozvola ili prava dodijeljenih svakom poduzetniku po cijeni ispod tržišne vrijednosti ne smije biti viši od očekivanih potreba takvog poduzetnika, kako se procjenjuje za situaciju bez sustava trgovanja;

| (c) | metodologija raspodjele ne smije pogodovati određenim poduzetnicima ili određenim sektorima, osim ako je to opravdano logikom zaštite okoliša u samom sustavu trgovanja, ili ako su takva pravila potrebna zbog razloga dosljednosti s drugim politikama zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(c)

metodologija raspodjele ne smije pogodovati određenim poduzetnicima ili određenim sektorima, osim ako je to opravdano logikom zaštite okoliša u samom sustavu trgovanja, ili ako su takva pravila potrebna zbog razloga dosljednosti s drugim politikama zaštite okoliša;

| (d) | novi sudionici na tržištu u načelu ne dobivaju dozvole ili prava po povoljnijim uvjetima od postojećih poduzetnika koji djeluju na istim tržištima. Dodjela većeg broja potpora postojećim postrojenjima u usporedbi s novim sudionicima ne bi smjela prouzročiti neopravdane prepreke ulasku na tržište. |
| --- | --- |

(d)

novi sudionici na tržištu u načelu ne dobivaju dozvole ili prava po povoljnijim uvjetima od postojećih poduzetnika koji djeluju na istim tržištima. Dodjela većeg broja potpora postojećim postrojenjima u usporedbi s novim sudionicima ne bi smjela prouzročiti neopravdane prepreke ulasku na tržište.

| (236) | Komisija ocjenjuje nužnost i razmjernost državnih potpora uključenih u sustave trgovanja dozvolama u skladu sa sljedećim kriterijima:






  (a) | odabir korisnika potpore mora se temeljiti na objektivnim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu moraju dodjeljivati na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju; |
| --- | --- | --- |

(236)

Komisija ocjenjuje nužnost i razmjernost državnih potpora uključenih u sustave trgovanja dozvolama u skladu sa sljedećim kriterijima:

(a)

odabir korisnika potpore mora se temeljiti na objektivnim i transparentnim kriterijima, a potpore se u načelu moraju dodjeljivati na isti način svim tržišnim natjecateljima koji djeluju u istom sektoru ako se nalaze u sličnom činjeničnom stanju;

| (b) | potpuna prodaja na dražbi mora dovesti do znatnog povišenja proizvodnih troškova za svaki sektor ili kategoriju pojedinih korisnika; |
| --- | --- |

(b)

potpuna prodaja na dražbi mora dovesti do znatnog povišenja proizvodnih troškova za svaki sektor ili kategoriju pojedinih korisnika;

| (c) | znatno povišenje proizvodnih troškova ne može se prenijeti potrošačima bez pojave znatnih smanjenja prihoda od prodaje. Ta se analiza može provesti na temelju procjena elastičnosti cijene proizvoda u dotičnom sektoru, među ostalim čimbenicima. Kako bi se evaluiralo može li se povećanje troškova iz sustava trgovanja dozvolama prenijeti potrošačima, mogu se upotrebljavati procjene izgubljenih prihoda od prodaje te njihova učinka na profitabilnost poduzetnika; |
| --- | --- |

(c)

znatno povišenje proizvodnih troškova ne može se prenijeti potrošačima bez pojave znatnih smanjenja prihoda od prodaje. Ta se analiza može provesti na temelju procjena elastičnosti cijene proizvoda u dotičnom sektoru, među ostalim čimbenicima. Kako bi se evaluiralo može li se povećanje troškova iz sustava trgovanja dozvolama prenijeti potrošačima, mogu se upotrebljavati procjene izgubljenih prihoda od prodaje te njihova učinka na profitabilnost poduzetnika;

| (d) | pojedinačni poduzetnici u sektoru ne bi smjeli imati mogućnost smanjiti razinu emisija kako bi cijena dozvola bila prihvatljiva. Pružanjem podataka o razinama emisija koje proizlaze iz najučinkovitije metode u europskom gospodarskom prostoru (EGP) i uporabom tih razina kao mjerila, moguće je dokazati da se potrošnja ne smije smanjiti. Svaki poduzetnik koji postigne najučinkovitiju metodu može najviše ostvariti pravo koje odgovara povećanju proizvodnih troškova proizašlih iz sustava trgovanja dozvolama uporabom najučinkovitije metode, a koje se ne može prenijeti potrošačima. Svaki poduzetnik s lošijom učinkovitosti u zaštiti okoliša ostvaruje manja prava, razmjerno svojoj učinkovitosti u zaštiti okoliša. |
| --- | --- |

(d)

pojedinačni poduzetnici u sektoru ne bi smjeli imati mogućnost smanjiti razinu emisija kako bi cijena dozvola bila prihvatljiva. Pružanjem podataka o razinama emisija koje proizlaze iz najučinkovitije metode u europskom gospodarskom prostoru (EGP) i uporabom tih razina kao mjerila, moguće je dokazati da se potrošnja ne smije smanjiti. Svaki poduzetnik koji postigne najučinkovitiju metodu može najviše ostvariti pravo koje odgovara povećanju proizvodnih troškova proizašlih iz sustava trgovanja dozvolama uporabom najučinkovitije metode, a koje se ne može prenijeti potrošačima. Svaki poduzetnik s lošijom učinkovitosti u zaštiti okoliša ostvaruje manja prava, razmjerno svojoj učinkovitosti u zaštiti okoliša.

3.11.   Potpore za premještanje poduzetnika

| (237) | Cilj je potpore za ulaganje za premještanje poduzetnika stvaranje pojedinačnih poticaja za smanjivanje negativnih vanjskih učinaka premještanjem poduzetnika koji stvaraju velika onečišćenja na mjesta gdje će ta onečišćenja imati manje štetne učinke, što smanjuje vanjske troškove. Potpore bi stoga mogle biti opravdane ako se premještanje izvršava zbog razloga povezanih sa zaštitom okoliša, ali bi trebalo izbjegavati dodjeljivanje potpora za premještanje u bilo koju drugu svrhu. |
| --- | --- |

(237)

Cilj je potpore za ulaganje za premještanje poduzetnika stvaranje pojedinačnih poticaja za smanjivanje negativnih vanjskih učinaka premještanjem poduzetnika koji stvaraju velika onečišćenja na mjesta gdje će ta onečišćenja imati manje štetne učinke, što smanjuje vanjske troškove. Potpore bi stoga mogle biti opravdane ako se premještanje izvršava zbog razloga povezanih sa zaštitom okoliša, ali bi trebalo izbjegavati dodjeljivanje potpora za premještanje u bilo koju drugu svrhu.

| (238) | Potpore za ulaganje za premještanje poduzetnika na nove lokacije radi zaštite okoliša smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni uvjeti iz odjeljaka 3.2.4. i 3.2.7. i sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | promjena lokacije mora biti vođena razlozima zaštite okoliša ili sprečavanja štete za okoliš i mora je naložiti nadležno tijelo javne vlasti upravnom ili sudskom odlukom ili mora biti rezultat dogovora poduzetnika i nadležnog tijela javne vlasti; |
| --- | --- | --- |

(238)

Potpore za ulaganje za premještanje poduzetnika na nove lokacije radi zaštite okoliša smatraju se spojivima s unutarnjim tržištem ako su ispunjeni uvjeti iz odjeljaka 3.2.4. i 3.2.7. i sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

promjena lokacije mora biti vođena razlozima zaštite okoliša ili sprečavanja štete za okoliš i mora je naložiti nadležno tijelo javne vlasti upravnom ili sudskom odlukom ili mora biti rezultat dogovora poduzetnika i nadležnog tijela javne vlasti;

| (b) | poduzetnik mora zadovoljavati najstrože norme zaštite okoliša primjenjive u novom području u kojem se nalazi. |
| --- | --- |

(b)

poduzetnik mora zadovoljavati najstrože norme zaštite okoliša primjenjive u novom području u kojem se nalazi.

| (239) | Korisnik može biti:






  (a) | poduzetnik s poslovnim nastanom u gradskom području ili posebnom zaštitnom području, propisano Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (99), koji zakonito obavlja (to jest, zadovoljava sve zakonske uvjete, uključujući i sve norme zaštite okoliša koji su na njega primjenjivi) djelatnost koja je izvor velikog onečišćenja i koji se, zbog takvog smještaja, mora preseliti sa svojeg mjesta poslovnog nastana na drugo prikladnije mjesto; ili |
| --- | --- | --- |

(239)

Korisnik može biti:

(a)

poduzetnik s poslovnim nastanom u gradskom području ili posebnom zaštitnom području, propisano Direktivom Vijeća 92/43/EEZ (99), koji zakonito obavlja (to jest, zadovoljava sve zakonske uvjete, uključujući i sve norme zaštite okoliša koji su na njega primjenjivi) djelatnost koja je izvor velikog onečišćenja i koji se, zbog takvog smještaja, mora preseliti sa svojeg mjesta poslovnog nastana na drugo prikladnije mjesto; ili

| (b) | poslovna jedinica ili postrojenje obuhvaćeni Direktivom 2012/18/EU (100) („Direktiva Seveso III”). |
| --- | --- |

(b)

poslovna jedinica ili postrojenje obuhvaćeni Direktivom 2012/18/EU (100) („Direktiva Seveso III”).

| (240) | Kako bi odredila iznos prihvatljivih troškova u slučaju potpore za premještanje, Komisija posebno uzima u obzir:






  (a) | sljedeće koristi:






  i. | i. prinos od prodaje ili iznajmljivanja napuštenog postrojenja ili zemljišta; |
| --- | --- | --- | --- |

(240)

Kako bi odredila iznos prihvatljivih troškova u slučaju potpore za premještanje, Komisija posebno uzima u obzir:

(a)

sljedeće koristi:

i.

i. prinos od prodaje ili iznajmljivanja napuštenog postrojenja ili zemljišta;

| ii. | naknadu plaćenu u slučaju izvlaštenja; |
| --- | --- |

ii.

naknadu plaćenu u slučaju izvlaštenja;

| iii. | sve druge dobiti povezane s premještanjem postrojenja, posebno dobiti koje proizlaze iz unapređenja, u trenutku premještanja, tehnologije koja se upotrebljava i računovodstvene dobiti povezane s boljom uporabom postrojenja; |
| --- | --- |

iii.

sve druge dobiti povezane s premještanjem postrojenja, posebno dobiti koje proizlaze iz unapređenja, u trenutku premještanja, tehnologije koja se upotrebljava i računovodstvene dobiti povezane s boljom uporabom postrojenja;

| iv. | ulaganja povezana s povećanjem kapaciteta; |
| --- | --- |

iv.

ulaganja povezana s povećanjem kapaciteta;

| (b) | sljedeće troškove:






  i. | i. troškove povezane s kupnjom zemljišta odnosno izgradnjom ili kupnjom novog postrojenja istog kapaciteta, kao napušteno postrojenje; |
| --- | --- | --- |

(b)

sljedeće troškove:

i.

i. troškove povezane s kupnjom zemljišta odnosno izgradnjom ili kupnjom novog postrojenja istog kapaciteta, kao napušteno postrojenje;

| ii. | sve kazne poduzetniku koje proizlaze iz prekida ugovora o iznajmljivanju zemljišta ili zgrada ako se promjena lokacije provodi radi poštovanja upravne ili sudske odluke. |
| --- | --- |

ii.

sve kazne poduzetniku koje proizlaze iz prekida ugovora o iznajmljivanju zemljišta ili zgrada ako se promjena lokacije provodi radi poštovanja upravne ili sudske odluke.

| (241) | Intenziteti potpore utvrđeni su u Prilogu 1. |
| --- | --- |

(241)

Intenziteti potpore utvrđeni su u Prilogu 1.

4.   EVALUACIJA

| (242) | Kako bi se dodatno osiguralo ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja, Komisija može tražiti da određeni programi potpore podliježu vremenskom ograničenju (obično četiri godine ili manje) i evaluaciji iz točke 29. Evaluacije će se provoditi za programe u kojima je moguće narušavanje tržišnog natjecanja osobito visoko, tj. u kojima postoji rizik od znatnog ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja ako se njihova provedba ne preispita u odgovarajućem roku. |
| --- | --- |

(242)

Kako bi se dodatno osiguralo ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja, Komisija može tražiti da određeni programi potpore podliježu vremenskom ograničenju (obično četiri godine ili manje) i evaluaciji iz točke 29. Evaluacije će se provoditi za programe u kojima je moguće narušavanje tržišnog natjecanja osobito visoko, tj. u kojima postoji rizik od znatnog ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja ako se njihova provedba ne preispita u odgovarajućem roku.

| (243) | S obzirom na njezine ciljeve, a kako se države članice ne bi nerazmjerno opteretilo, te za projekte s manjim potporama, evaluacija se primjenjuje samo za programe potpora s velikim proračunima potpora, koji sadržavaju nova obilježja ili ako se predviđaju znatne tržišne, tehnološke ili regulatorne promjene. Evaluaciju mora provesti stručnjak neovisan o davatelju potpore na temelju zajedničke metodologije koju predviđa Komisija. Evaluacija se mora objaviti. Država članica mora zajedno s programom potpore dostaviti i nacrt plana evaluacije koji će biti sastavni dio Komisijine procjene programa. |
| --- | --- |

(243)

S obzirom na njezine ciljeve, a kako se države članice ne bi nerazmjerno opteretilo, te za projekte s manjim potporama, evaluacija se primjenjuje samo za programe potpora s velikim proračunima potpora, koji sadržavaju nova obilježja ili ako se predviđaju znatne tržišne, tehnološke ili regulatorne promjene. Evaluaciju mora provesti stručnjak neovisan o davatelju potpore na temelju zajedničke metodologije koju predviđa Komisija. Evaluacija se mora objaviti. Država članica mora zajedno s programom potpore dostaviti i nacrt plana evaluacije koji će biti sastavni dio Komisijine procjene programa.

| (244) | U slučaju programa potpore koji su isključeni iz područja primjene Opće uredbe o skupnom izuzeću isključivo zbog njihova velikog proračuna, Komisija će procijeniti spojivost tih programa potpore, osim plana evaluacije, na temelju kriterija iz te Uredbe umjesto iz ovih Smjernica. |
| --- | --- |

(244)

U slučaju programa potpore koji su isključeni iz područja primjene Opće uredbe o skupnom izuzeću isključivo zbog njihova velikog proračuna, Komisija će procijeniti spojivost tih programa potpore, osim plana evaluacije, na temelju kriterija iz te Uredbe umjesto iz ovih Smjernica.

| (245) | Evaluacija se mora dostaviti Komisiji u odgovarajućem roku kako bi se omogućila procjena mogućeg produljenja mjera potpore, a u svakom slučaju nakon završetka programa. Točan opseg i metodologija svake evaluacije utvrdit će se odlukom o odobrenju programa potpore. Svim naknadnim mjerama potpore sa sličnim ciljem (uključujući sve izmjene programa iz točke (244).) moraju se uzeti u obzir rezultati evaluacije. |
| --- | --- |

(245)

Evaluacija se mora dostaviti Komisiji u odgovarajućem roku kako bi se omogućila procjena mogućeg produljenja mjera potpore, a u svakom slučaju nakon završetka programa. Točan opseg i metodologija svake evaluacije utvrdit će se odlukom o odobrenju programa potpore. Svim naknadnim mjerama potpore sa sličnim ciljem (uključujući sve izmjene programa iz točke (244).) moraju se uzeti u obzir rezultati evaluacije.

5.   PRIMJENA

| (246) | Ove će se smjernice primjenjivati od 1. srpnja 2014. i njima se zamjenjuju Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša objavljene 1. travnja 2008. (101) Primjenjivat će se do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(246)

Ove će se smjernice primjenjivati od 1. srpnja 2014. i njima se zamjenjuju Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša objavljene 1. travnja 2008. (101) Primjenjivat će se do 31. prosinca 2020.

| (247) | Komisija će primjenjivati ove Smjernice na sve prijavljene mjere potpora za koje je pozvana donijeti odluku nakon stupanja smjernica na snagu, čak i ako su ti projekti prijavljeni prije tog datuma. Međutim pojedinačne potpore dodijeljene u skladu s odobrenim programima potpore o kojima se obavijesti Komisija u skladu s obvezom da se pojedinačno obavješćuje o tim potporama ocijenit će se u skladu sa smjernicama primjenjivim na taj odobreni program potpore na kojem se temelji dodijeljena pojedinačna potpora. |
| --- | --- |

(247)

Komisija će primjenjivati ove Smjernice na sve prijavljene mjere potpora za koje je pozvana donijeti odluku nakon stupanja smjernica na snagu, čak i ako su ti projekti prijavljeni prije tog datuma. Međutim pojedinačne potpore dodijeljene u skladu s odobrenim programima potpore o kojima se obavijesti Komisija u skladu s obvezom da se pojedinačno obavješćuje o tim potporama ocijenit će se u skladu sa smjernicama primjenjivim na taj odobreni program potpore na kojem se temelji dodijeljena pojedinačna potpora.

| (248) | Protuzakonite potpore za zaštitu okoliša odnosno energiju ocjenjuju se u skladu s pravilima na snazi na dan na koji se potpora dodjeljuje u skladu obavijesti Komisije o određivanju primjenjivih pravila za ocjenjivanje protuzakonitih državnih potpora (102) sa sljedećim izuzećem:
  Protuzakonite potpore u obliku smanjenja financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora procjenjivat će se u skladu s odredbama odjeljaka 3.7.2. i 3.7.3.
  Planom prilagodbe predviđenim u točki 194. od 1. siječnja 2011. predviđa se i postupna primjena kriterija iz odjeljka 3.7.2. i vlastitog doprinosa predviđenog u točki 197. Do tog datuma Komisija smatra da se sve potpore dodijeljene u obliku smanjenja financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem (103). |
| --- | --- |

(248)

Protuzakonite potpore za zaštitu okoliša odnosno energiju ocjenjuju se u skladu s pravilima na snazi na dan na koji se potpora dodjeljuje u skladu obavijesti Komisije o određivanju primjenjivih pravila za ocjenjivanje protuzakonitih državnih potpora (102) sa sljedećim izuzećem:

Protuzakonite potpore u obliku smanjenja financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora procjenjivat će se u skladu s odredbama odjeljaka 3.7.2. i 3.7.3.

Planom prilagodbe predviđenim u točki 194. od 1. siječnja 2011. predviđa se i postupna primjena kriterija iz odjeljka 3.7.2. i vlastitog doprinosa predviđenog u točki 197. Do tog datuma Komisija smatra da se sve potpore dodijeljene u obliku smanjenja financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem (103).

| (249) | Pojedinačne potpore dodijeljene na temelju protuzakonitog programa potpore ocijenit će se u skladu sa smjernicama koje su bile primjenjive na taj protuzakonit program potpore u trenutku dodjeljivanja pojedinačne potpore. Ako je korisnik te pojedinačne potpore primio potvrdu od države članice da će ostvarivati korist od operativne potpore za energiju iz obnovljivih izvora i kogeneraciju u okviru protuzakonitog programa za unaprijed određeno razdoblje, ta se potpora može dodijeliti za cijelo to razdoblje u skladu s uvjetima iz programa u vrijeme izdavanja potvrde u mjeri u kojoj je ta potpora spojiva s pravilima koja su se primjenjivala u vrijeme izdavanja te potvrde. |
| --- | --- |

(249)

Pojedinačne potpore dodijeljene na temelju protuzakonitog programa potpore ocijenit će se u skladu sa smjernicama koje su bile primjenjive na taj protuzakonit program potpore u trenutku dodjeljivanja pojedinačne potpore. Ako je korisnik te pojedinačne potpore primio potvrdu od države članice da će ostvarivati korist od operativne potpore za energiju iz obnovljivih izvora i kogeneraciju u okviru protuzakonitog programa za unaprijed određeno razdoblje, ta se potpora može dodijeliti za cijelo to razdoblje u skladu s uvjetima iz programa u vrijeme izdavanja potvrde u mjeri u kojoj je ta potpora spojiva s pravilima koja su se primjenjivala u vrijeme izdavanja te potvrde.

| (250) | Komisija ovime predlaže državama članicama, na temelju članka 108. stavka 1. Ugovora, sljedeće prikladne mjere povezane s njihovim postojećim programima potpora za zaštitu okoliša odnosno energiju:
  Prema potrebi, države članice bi te programe trebale izmijeniti radi usklađenja s ovim Smjernicama najkasnije do 1. siječnja 2016., sa sljedećim iznimkama.
  Prema potrebi, postojeći programi potpore u smislu članka 1. točke (b) Uredbe Vijeća 659/1999 (104) o operativnim potporama za energiju iz obnovljivih izvora i kogeneraciju trebaju se prilagoditi ovim smjernicama samo kad države članice produžuju svoje postojeće programe, kad ih moraju ponovno prijaviti nakon isteka desetogodišnjeg razdoblja ili nakon isteka valjanosti odluke Komisije ili kad ih moraju izmijeniti (105).
  Ako je korisnik potpore dobio potvrdu od države članice da mu je dodijeljena državna potpora na temelju takvog programa za prethodno utvrđeno razdoblje, takva se potpora izdaje na temelju cijelog razdoblja u skladu s uvjetima utvrđenima u programu u vrijeme izdavanja potvrde. |
| --- | --- |

(250)

Komisija ovime predlaže državama članicama, na temelju članka 108. stavka 1. Ugovora, sljedeće prikladne mjere povezane s njihovim postojećim programima potpora za zaštitu okoliša odnosno energiju:

Prema potrebi, države članice bi te programe trebale izmijeniti radi usklađenja s ovim Smjernicama najkasnije do 1. siječnja 2016., sa sljedećim iznimkama.

Prema potrebi, postojeći programi potpore u smislu članka 1. točke (b) Uredbe Vijeća 659/1999 (104) o operativnim potporama za energiju iz obnovljivih izvora i kogeneraciju trebaju se prilagoditi ovim smjernicama samo kad države članice produžuju svoje postojeće programe, kad ih moraju ponovno prijaviti nakon isteka desetogodišnjeg razdoblja ili nakon isteka valjanosti odluke Komisije ili kad ih moraju izmijeniti (105).

Ako je korisnik potpore dobio potvrdu od države članice da mu je dodijeljena državna potpora na temelju takvog programa za prethodno utvrđeno razdoblje, takva se potpora izdaje na temelju cijelog razdoblja u skladu s uvjetima utvrđenima u programu u vrijeme izdavanja potvrde.

| (251) | Države članice pozivaju se da izraze svoje izričito i bezuvjetno slaganje s predloženim prikladnim mjerama u roku od dva mjeseca od dana objave ovih smjernica u Službenom listu Europske unije. U nedostatku odgovora, Komisija pretpostavlja da se dotična država članica ne slaže s predloženim mjerama. |
| --- | --- |

(251)

Države članice pozivaju se da izraze svoje izričito i bezuvjetno slaganje s predloženim prikladnim mjerama u roku od dva mjeseca od dana objave ovih smjernica u Službenom listu Europske unije. U nedostatku odgovora, Komisija pretpostavlja da se dotična država članica ne slaže s predloženim mjerama.

6.   IZVJEŠĆIVANJE I PRAĆENJE

| (252) | U skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 i Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 (106) i njihovim izmjenama, države članice moraju Komisiji podnositi godišnja izvješća. |
| --- | --- |

(252)

U skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 659/1999 i Uredbom Komisije (EZ) br. 794/2004 (106) i njihovim izmjenama, države članice moraju Komisiji podnositi godišnja izvješća.

| (253) | Države članice moraju osigurati vođenje detaljne evidencije o svim mjerama koje uključuju dodjeljivanje potpora. Takva evidencija mora sadržavati sve informacije potrebne za utvrđivanje poštivanja uvjeta, gdje je to primjenjivo, o prihvatljivim troškovima i maksimalnom dopuštenom intenzitetu potpore. Te evidencije moraju se čuvati 10 godina od dana dodjele potpore i na zahtjev dostaviti Komisiji. |
| --- | --- |

(253)

Države članice moraju osigurati vođenje detaljne evidencije o svim mjerama koje uključuju dodjeljivanje potpora. Takva evidencija mora sadržavati sve informacije potrebne za utvrđivanje poštivanja uvjeta, gdje je to primjenjivo, o prihvatljivim troškovima i maksimalnom dopuštenom intenzitetu potpore. Te evidencije moraju se čuvati 10 godina od dana dodjele potpore i na zahtjev dostaviti Komisiji.

7.   REVIZIJA

| (254) | Komisija može odlučiti revidirati ili izmijeniti i dopuniti ove Smjernice u bilo kojem trenutku ako to bude potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja ili kako bi se uzele u obzir druge politike Unije i međunarodne obveze. |
| --- | --- |

(254)

Komisija može odlučiti revidirati ili izmijeniti i dopuniti ove Smjernice u bilo kojem trenutku ako to bude potrebno zbog razloga povezanih s politikom tržišnog natjecanja ili kako bi se uzele u obzir druge politike Unije i međunarodne obveze.

---

(1)  COM(2010.) 2020. završna verzija od 3.3.2010.

(2)  Odluka br. 406/2009/EZ od 23. travnja 2009. (SL L 140/136 od 5.6.2009.) i Direktiva 2009/28/EZ od 23. travnja 2009. (SL L 140/16 od 5.6.2009.).

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (COM(2014) 15 završna verzija) od 22.1.2014.

(4)  COM(2011.) 21 od 26.1.2011.

(5)  COM(2011.) 571 završna verzija od 20.9.2011.

(6)  Zaključcima Europskog vijeća od 23. svibnja 2013. potvrđuje se potreba za ukidanjem subvencija štetnih za okoliš ili gospodarstvo, uključujući one za fosilna goriva, kako bi se olakšala ulaganja u novu i pametnu energetsku infrastrukturu.

(7)  Drugi zakonski propisi, kao što je Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 203/30/EZ, SL L 140/16 od 5.6.2009. („Direktiva o obnovljivoj energiji”), uključuju, na primjer, uvjete koji se odnose na održivost biogoriva i nediskriminaciju u članku 17. stavcima od 1. do 8.

(8)  COM(2010.) 639. od 10.11.2010.

(9)  COM(2012.) 209. od 8.5.2012.

(10)  Točnije, ovim se Smjernicama ne dovode u pitanje Smjernice Zajednice o državnim potporama poduzećima za željeznički prijevoz (SL C 184, 22.7.2008., str. 13.). Smjernicama za željeznice dopušteni su različiti oblici potpora, uključujući potporu za smanjenje vanjskih troškova željezničkog prijevoza. Ta je potpora obuhvaćena odjeljkom 6.3. Smjernica za željeznice i njome se nastoji uzeti u obzir činjenica da se željezničkim prijevozom omogućava izbjegavanje vanjskih troškova u usporedbi s konkurentskim načinima prijevoza. Pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti iz odjeljka 6.3. Smjernica za željeznice i da je potpora dodijeljena bez diskriminacije, države članice mogu dodijeliti potporu za smanjenje vanjskih troškova.

(11)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1198/2006 od 27. srpnja 2006. o Europskom fondu za ribarstvo (SL L 223, 15.8.2006., str. 1.).

(12)  Vidjeti Prijedlog Komisije za Uredbu o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, COM(2011)804 završna verzija.

(13)  SL C 319, 27.12.2006., str. 1. To vrijedi i za okvir kojim se zamjenjuju Smjernice iz 2006. čija valjanost istječe 31. prosinca 2013.

(14)  Potporama za zaštitu okoliša općenito se manje narušava tržišno natjecanje te su one učinkovitije ako se dodijele potrošaču/korisniku proizvoda prihvatljivih za okoliš umjesto proizvođaču tog proizvoda. Osim toga, uporaba oznaka zaštite okoliša i deklaracija na proizvodima može biti još jedan način na koji se potrošačima/korisnicima može omogućiti da donose informirane odluke o kupnji i povećati potražnju za proizvodima prihvatljivima za okoliš. Ako su lijepog dizajna, prepoznatljive, razumljive, pouzdane i ako ih potrošači smatraju bitnima, velike oznake zaštite okoliša i istinite deklaracije o prihvatljivosti za okoliš mogu biti moćan alat za vođenje i oblikovanje (potrošačkog) ponašanja prema odabirima koji su prihvatljiviji za okoliš. Uporaba pouzdanog programa za označivanje/certificiranje s jasnim kriterijima koji podliježu vanjskoj provjeri (treće osobe) bit će jedan od najučinkovitijih načina na koji poduzeća mogu potrošačima i dionicima pokazati da zadovoljavaju visoke norme zaštite okoliša. U tom kontekstu Komisija ne uključuje specifična pravila o potporama za dizajn i proizvodnju proizvoda prihvatljivih za okoliš u okviru područja primjene ovih Smjernica.

(15)  Komunikaciju je Komisija donijela 26. srpnja 2001. i obavijestila države članice dopisom SG(2001) D/290869 od 6. kolovoza 2001.

(16)  Smjernice predviđaju dodatak za projekte ekoloških inovacija koji čine ulaganja kojima se snažno potiče zaštita okoliša, i vrlo inovativna ulaganja.

(17)  SL C 323, 30.12.2006., str. 1.

(18)  Tim se potporama može postupati u skladu s pravilima o uslugama od općega gospodarskog interesa; vidjeti predmete SA.31243 (2012/N) i NN8/2009.

(19)  Komunikacija Komisije „Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama” (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.).

(20)  U tom smislu vidjeti spojene predmete T-244/93 i T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH protiv Komisije [1995.] ECR II-2265 i Obavijest Komisije „Prema učinkovitoj provedbi odluka Komisije kojima se državama članicama nalaže povrat nezakonitih i nespojivih državnih potpora”, SL C 272, 15.11.2007., str. 4. – 17.

(21)  Slijedom toga, norme ili ciljeve određene na razini Unije koji su obvezujući za države članice, ali ne i za pojedinačne poduzetnike ne smatraju se normama Unije.

(22)  Direktiva 2010/75/EU od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(23)  Direktiva (EZ) 2009/28 Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

(24)  Kriteriji održivosti primjenjuju se i na tekuća biogoriva u skladu s Direktivom (EZ) 2009/28.

(25)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ, SL L 315/1, 14.11.2012.

(26)  SL L 315/1, 14.11.2012.

(27)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

(28)  SL L 124/36, 20.5.2003.

(29)  Preporuka Vijeća od 3. ožujka 1975. o raspodjeli troškova i djelovanju tijela javne vlasti u pitanjima zaštite okoliša (SL L 194, 25.7.1975., str. 1).

(30)  Direktiva 2009/72/EZ od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije, SL L 211/55, 14.8.2009.

(31)  SL C 209, 23.7.2013., str. 1.

(32)  Za izračun granice kapaciteta, za svaki projekt mora se uzeti u obzir ukupni kapacitet jedinica koji je prihvatljiv za potporu.

(33)  COM(2012)0209 završna verzija od 8.5.2012.

(34)  Vidjeti predmet C-156/98 Njemačka protiv Komisije [2000.] ECR I-6857, stavak 78. i predmet C-333/07 Régie Networks protiv Rhone Alpes Bourgogne [2008.] ECR I-10807, stavci od 94. ddo 116. Vidjeti i, u području energetike, spojene predmete C-128/03 i C-129/03 AEM i AEM Torino [2005.] ECR I-2861, stavci od 38. do 51.

(35)  Predmet C-206/06 Essent, [2008.] ECR I-5497, stavci od 40. do 59. Za primjenu članaka 30. i 110. Ugovora na programe trgovanja dozvolama, vidjeti Odluku Komisije C(2009.)7085 od 17.9.2009., Državna potpora br. 437/2009 – program potpora za promicanje kogeneracije u Rumunjskoj, SL C 31 od 9.2.2010., str. 8., uvodne izjave od 63. do 65.

(36)  COM(2011) 112 završna verzija „Plan za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika”, COM(2011) 571 završna verzija, „Plan za Europu koja učinkovitije raspolaže resursima”.

(37)  COM(2010.)639 završna verzija „Komunikacija o strategiji Energija 2020.”.

(38)  Pojam „tržišni nedostatak” odnosi se na situacije u kojima nije vjerojatno da će tržišta, budu li prepuštena sama sebi, ostvariti učinkovite rezultate.

(39)  Tipični primjeri pozitivnih vanjskih učinaka djelatnosti su za dodatno poboljšanje zaštite prirode ili bioraznolikosti, pružanje usluga ekosustava ili vanjski učinci kao ishod općeg osposobljavanja;

(40)  Točnije, Komisija će smatrati da se potpora za onečišćene lokacije može dodijeliti samo kada onečišćivač, tj. osoba odgovorna na temelju primjenjivog prava u svakoj državi članici ne dovodeći u pitanje Direktivu o odgovornosti za okoliš (Direktiva 2004/35/EZ) i ostala relevantna pravila Unije za ovo pitanje, nije utvrđen ili se ne može smatrati zakonski odgovornim za financiranje otklanjanja štete u skladu s načelom „onečišćivač plaća”.

(41)  Međutim ako budući razvoji troškova i prihoda uključuju visok stupanj nesigurnosti i postoji velika asimetrija informacija, nadležno tijelo može isto tako odrediti modele naknade koji nisu potpuno ex ante, nego su kombinacija ex ante i ex post (primjerice, uravnoteženom podjelom neočekivane dobiti).

(42)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

(43)  Proizvodne prednosti koje imaju negativan učinak na učinak poticaja povećani su kapaciteti, produktivnost, učinkovitost ili kakvoća. Druge prednosti mogu biti povezane s predodžbom o proizvodu ili označivanjem proizvodnih metoda koje mogu imati negativan utjecaj na učinak poticaja, posebno na tržištima na kojima postoji pritisak tržišnih natjecatelja da se održi razina zaštite okoliša.

(44)  Neto sadašnja vrijednost (NPV) projekta razlika je između pozitivnih i negativnih novčanih tokova za vrijeme trajanja ulaganja, diskontirana na njihovu sadašnju vrijednost (obično s pomoću troškova kapitala), tj. uobičajene stope povrata koje dotični poduzetnik primjenjuje u drugim projektima ulaganja slične vrste. Kada ovo mjerilo nije dostupno, u tu svrhu mogu se upotrebljavati cjelokupni troškovi kapitala tog poduzetnika ili stope povrata koje se obično prate u mjerodavnoj industriji.

(45)  Unutarnja stopa povrata (IRR) ne temelji se na računovodstvenoj dobiti u određenoj godini, nego u obzir uzima tok budućih novčanih tokova koje ulagač očekuje dobiti za vrijeme cijelog trajanja ulaganja. Definira se kao diskontna stopa za koju je NPV toka novčanih tokova jednak nuli.

(46)  Primjerice, nije jednostavno izmjeriti određene vrste koristi kao što je „zeleni imidž” koji se povećava ulaganjem u zaštitu okoliša.

(47)  Za mjere povezane sa zbrinjavanjem onečišćenih lokacija, prihvatljivi troškovi jednaki su troškovima poslova zbrinjavanja umanjenima za iznos povećanja vrijednosti zemljišta (vidjeti Prilog 2.).

(48)  Tehnički usporedivo ulaganje znači ulaganje s istim proizvodnim kapacitetom i svima ostalim tehničkim značajkama (osim onih izravno povezanih s dodatnim ulaganjima u cilj za koji je potpora namijenjena).

(49)  Takvo referentno ulaganje mora u poslovnom smislu biti vjerodostojna alternativa ulaganju koje se procjenjuje.

(50)  Države članice mogle bi pokazati ekološke inovacije primjerice na osnovi detaljnog opisa inovacije i tržišnih uvjeta za njezino uvođenje ili širenje, u usporedbi s postupcima ili organizacijskim tehnikama na vrhuncu tehnologije koje općenito upotrebljavaju drugi poduzetnici u istoj industriji.

(51)  Ako se za usporedbu ekološki inovativnih djelatnosti s uobičajenim, neinovativnim djelatnostima mogu upotrebljavati količinski parametri, „znatno viši” znači da bi granično poboljšanje koje se očekuje od ekološki inovativnih djelatnosti u pogledu smanjenog rizika za okoliš ili onečišćenja, ili poboljšane učinkovitosti u potrošnji energije ili resursa, trebalo biti najmanje dvostruko više od graničnog poboljšanja koje se očekuje od općeg razvoja usporedivih neinovativnih djelatnosti.

Kada predloženi pristup nije prikladan za razmatrani slučaj, ili ako nije moguća količinska usporedba, dokument za prijavu državne potpore trebao bi sadržavati detaljan opis metode koja se upotrebljava za procjenu tog kriterija, osiguravajući standard usporediv sa standardom predložene metode.

(52)  Taj bi rizik država članica mogla dokazati, na primjer, u smislu troškova u odnosu na promet poduzetnika, vremena potrebnog za razvoj, očekivane dobiti od ekoloških inovacija u usporedbi s troškovima te vjerojatnosti nedostatka.

(53)  U takvim se okolnostima može pretpostaviti da odgovarajuće ponude ocrtavaju sve moguće koristi koje mogu proizaći iz dodatnog ulaganja.

(54)  Na primjer, potpora dodijeljena na temelju Odluke Komisije 2010/670/EU [OJ L 290 2010., 6.11.2010., str. 39.] (program za financiranje NER300) i Uredbe 2010/1233/EU o izmjeni Uredbe 2009/663/EZ [OJ L 346 2010., 30.12.2010., str. 5] (program za financiranje EEPR), program Obzor 2020. ili program COSME.

(55)  Ako se dodjeljuje jednokratna potpora, gornja granica određuje se usporedbom s tipičnim industrijskim podatcima istovjetnima gornjoj granici za pojedinačno prijavljenu potporu dodijeljenu na temelju programa.

(56)  Izračun dodatnih troškova ulaganja možda neće u potpunosti obuhvatiti sve koristi poslovanja jer se one ne oduzimaju tijekom cjelokupnog trajanja ulaganja. Osim toga, neke vrste koristi, primjerice one povezane s povećanom produktivnošću i povećanom proizvodnjom s nepromijenjenim kapacitetima, teško je uzeti u obzir.

(57)  Te se informacije objavljuju u roku od šest mjeseci od datuma dodjele (ili, za potpore u obliku poreznih olakšica, u roku od jedne godine od datuma porezne prijave). U slučaju protuzakonite potpore, od država članica zahtijevat će se da osiguraju ex post objavu tih informacija najkasnije u roku od šest mjeseci od datuma odluke Komisije. Informacije moraju biti dostupne u formatu kojim se omogućuju pretraga, preuzimanje i jednostavno objavljivanje podataka na internetu, npr. u formatu CSV ili XML.

(58)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.)

(59)  Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova, o izmjeni Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva koje se upotrebljava na plovilima na unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive 93/12/EEZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 88.)

(60)  Obveza dostavljanja biogoriva na tržište mora biti na snazi, uključujući sustav kazni.

(61)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(62)  Hijerarhija otpada sastoji se od (a) sprečavanja, (b) pripremanja za ponovnu uporabu, (c) recikliranja, (d) drugih oporaba, primjerice oporaba energije i (e) odlaganja. Vidjeti članak 4. stavak 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih Direktiva (Okvirna direktiva o otpadu) (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(63)  Mehanizmima suradnje osigurava se da se obnovljiva energija proizvedena u jednoj državi članici pripoji cilju druge države članice.

(64)  Komisija navodi da na to pitanje mogu imati utjecaja dva predmeta koja se trenutačno vode pred Sudom: Spojeni predmeti C-204/12, C-205/12, C-206/12, C-207/12, C-208/12 Essent Belgium protiv Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt i predmet С-573/12 Ålands Vindkraft protiv Energimyndigheten.

(65)  Korisnici mogu eksternalizirati odgovornosti u pogledu uravnoteženja drugim poduzetnicima, kao što su agregatori.

(66)  Postrojenjima koja su počela s radom prije 1. siječnja 2017. i primila potvrdu potpore od države članice prije toga datuma potpora može biti dodijeljena na temelju programa koji je bio na snazi u trenutku potvrde.

(67)  Ne smije se dodijeliti nijedna druga operativna potpora za nova postrojenja koja proizvode električnu energiju iz biomase ako su isključena iz konkurentnog natječajnog postupka.

(68)  To obuhvaća proizvodnju bioplina koji ima ista svojstva.

(69)  Takvi mehanizmi mogu primjerice obvezati dobavljače električne energije da određeni udio svoje opskrbe temelje na obnovljivim izvorima.

(70)  Pojam proizvodnih troškova znači da su troškovi neto od svake potpore, ali uključuju uobičajenu razinu dobiti.

(71)  Direktiva 2008/98/EZ, članak 28.

(72)  „Vrhunac tehnologije” znači proces u kojem je sprečavanje, ponovna uporaba, recikliranje ili oporaba otpadnog proizvoda u proizvodnji konačnog proizvoda ekonomski profitabilna i uobičajena praksa. Gdje je to prikladno, pojam „vrhunac tehnologije” mora se tumačiti sa stajališta tehnološkog i zajedničkog tržišta Unije.

(73)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006, SL L 140, 5.6.2009., str. 114.

(74)  COM(2013) 180 završna verzija, 27.03.2013.

(75)  Odluka Komisije 2010/670/EU, SL L 290, 6.11.2010., str. 39 (program za financiranje NER300) i Uredba br. 2010/1233/EZ o izmjeni Uredbe 2009/663/EZ, SL L 346, 30.12.2010., str. 5. (program za financiranje EEPR).

(76)  U brojnim slučajevima, poduzetnici koji ostvaruju korist od smanjenja poreza jesu oni s najštetnijim ponašanjem za koje je porez i namijenjen.

(77)  Jedan način na koji se to može učiniti je dodjeljivanje naknade u obliku poreznih kredita, kojima poduzetnici nisu oslobođeni poreza ali za njega dobivaju jednokratan iznos.

(78)  Direktivom 2003/96/EZ o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.) propisane su te najniže razine poreza.

(79)  U tu svrhu nije važno vrši li praćenje privatno ili javno tijelo.

(80)  SL C 158, 5.6.2012., str. 4.

(81)  Zakonodavstvo o unutarnjem tržištu (Direktiva 2009/72/EZ od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ SL L 211, 14.8.2009., str. 55.), Uredba (EZ) br. 714/2009 od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1228/2003 (SL L 211, 14.8.2009., str. 15) i kasniji mrežni kodeksi i smjernice), ne daje pravo na unakrsno subvencioniranje potrošača u tarifnim sustavima.

(82)  Direktivom (EZ) 2009/28 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora uspostavljaju se obvezujući ciljevi u pogledu obnovljive energije za sve države članice. Prije toga, Direktivom (EZ) 2001/77 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2001. o promidžbi uporabe električne struje proizvedene iz obnovljivih izbora energije na unutarnjem tržištu električne struje već su bili postavljeni ciljevi u pogledu obnovljive energije koje su države članice morale nastojati ostvariti.

(83)  Najizravniji način da se pokaže uzročna veza upućivanje je na naknadu ili pristojbu povrh cijene električne energije, koja je namijenjena za financiranje energije iz obnovljivih izvora. Neizravan način da se pokažu dodatni troškovi izračun je učinka viših neto troškova za dobavljače električne energije zbog zelenih certifikata i izračun učinka na cijenu električne energije pod pretpostavkom da dobavljač prenosi više neto troškove.

(84)  Komisija smatra da ti rizici postoje za sektore koji su suočeni s intenzitetom trgovine od 10 % na razini EU-a kad električni intenzitet tog sektora dostigne 10 % na razini EU-a. Uz to, sličan rizik postoji i u sektorima suočenima s izloženosti trgovini koja je manja, ali iznosi najmanje 4 %, i koji imaju mnogo veći električni intenzitet od najmanje 20 % ili koji su gospodarski slični (npr. na temelju zamjenjivosti). Jednako tako, sektori nešto nižeg električnog intenziteta, ali koji iznosi najmanje 7 %, i koji su suočeni s vrlo visokom izloženosti trgovini od najmanje 80 % bili bi suočeni s istim rizikom. Na tom je temelju sastavljen popis prihvatljivih sektora. U popis su uvršteni i ovi sektori jer su gospodarski slični popisanim sektorima i jer se u njima proizvode održivi proizvodi: lijevanje čelika, lakih metala i obojenih metala na temelju zamjenjivosti s lijevanjem željeza; oporaba posebno izdvojenih materijala na temelju zamjenjivosti s primarnim proizvodima uvrštenima na popis).

(85)  Detalji za izračun električnog intenziteta poduzetnika utvrđeni su u Prilogu 4.

(86)  Taj se test može primijeniti i na poduzetnike iz uslužnog sektora.

(87)  Detalji za izračun bruto dodane vrijednosti za poduzetnika utvrđeni su u Prilogu 4.

(88)  Uporaba fiksnih godišnjih naknada (povrat poreza) ima tu prednost da se izuzeti poduzetnici suočavaju s istim povećanjem graničnog troška električne energije (tj. istim povećanjem troška električne struje za svaki dodatni potrošeni MWh), čime se ograničavaju moguća narušavanja tržišnog natjecanja u tom sektoru.

(89)  Radni dokument službi Komisije, Potrebe za ulaganjem u energetsku infrastrukturu i njegovi uvjeti financiranja, 6.6.2011., SEC(2011.)755, str. 2.

(90)  propisi o unutarnjem tržištu posebno uključuju Direktivu 2009/72/EC od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.); Direktivu 2009/73/EC od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.); Uredbu (EZ) br. 713/2009 od 13. srpnja 2009. o osnivanju Agencije za suradnju energetskih regulatora, Uredbu (EZ) br. 714/2009 od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije (SL L 211, 14.8.2009., str. 15.) i Uredbu (EZ) br. 715/2009 od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (SL L 211, 14.8.2009., str. 36.).

(91)  Uredba (EU) br. 347/2013 o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu.

(92)  Regulatornim okvirom ugrađenim u Direktivama Komisije 2009/72/EZ i 2009/73/EZ utvrđuju se razlozi i načela na kojima se temelje propisi o pristupu i tarifama korištenja, koja upotrebljavaju operatori prijenosnih i distribucijskih sustava kako bi financirali ulaganje u takvu infrastrukturu i njezino održavanje.

(93)  Komisija se posebno bavila problemom adekvatnosti proizvodnje u svojoj Komunikaciji o uspostavi unutarnjeg tržišta električne energije i optimalnog iskorištavanju državnih intervencija od 5. studenoga 2013. (C(2013)7243, završna verzija) i povezanom radnom dokumentu službi „Adekvatnost proizvodnje na unutarnjem tržištu električne energije – smjernice o državnim intervencijama” SWD(2013) 438 završna verzija od 5. studenoga 2013.

(94)  Uredba (EZ) br. 714/2009 od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije, posebno članak 8. o zadatcima ENTSO-a za električnu energiju (SL L 211, 14.8.2009., str. 15). Točnije, metodologija koju je razvio ENTSO-E, Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju, za svoje procjene adekvatnosti proizvodnje na razini EU-a može poslužiti kao referenca.

(95)  Taj razvoj može uključivati, na primjer, razvoj tržišnog povezivanja, unutardnevna tržišta, tržišta uravnoteženja i tržišta pomoćnih usluga te skladištenje električne energije.

(96)  Komisija uzima u obzir i planove povezane s uvođenjem pametnih brojila u skladu s Prilogom I. Direktivi 2009/72/EZ te uvjete na temelju Direktive o energetskoj učinkovitosti.

(97)  Programi bi se trebali prilagoditi u slučaju donošenja zajedničkih dogovora za olakšavanje prekograničnog sudjelovanja u tim programima.

(98)  Predmet C-279/08 P, Komisija protiv Nizozemske [2011.] ECR I-7671.

(99)  Direktiva 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o zaštiti prirodnih staništa divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.); Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2013/17/EU (SL L 158, 10.6.2013., str. 193.).

(100)  Direktiva 2012/18/EZ od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2010., str. 1.).

(101)  SL C 82/1, 1.4.2008.

(102)  SL C 119/22, 22.5.2002.

(103)  Komisija smatra da te potpore nemaju negativan utjecaj na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu zbog sljedećih razloga. Do 5. prosinca 2010. države članice morale su donijeti zakone, pravila i administrativne propise potrebne za poštovanje RED-a, kojime su uvedeni zakonski obvezujući ciljevi za potrošnju obnovljive energije. S druge strane, ukupni troškovi potpore za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora do 2010. bilo je prilično ograničeno, tako da su i troškovi bili na razmjerno niskoj razini. Stoga su i iznosi potpore dodijeljene poduzetnicima u obliku smanjenja financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora ostali ograničeni na razini pojedinačnog korisnika. Nadalje, za sve potpore dodijeljene u razdoblju od prosinca 2008. do prosinca 2010. koje ne premašuju 500 000 EUR po poduzetniku vjerojatno je da će biti spojive na temelju Komunikacije Komisije „Privremeni okvir Zajednice za državne potpore kojima se podupire pristup financiranju u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi” (SL C 83, 7.4.2009., str. 1., kako je izmijenjena).

(104)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

(105)  Izmjenom se smatra svaka bitna izmjena u smislu članka 1. stavka (c) Uredbe br. 659/1999.

(106)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe (EZ) br. 659/1999 (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

---

PRILOG 1.

Intenziteti potpore za potpore za ulaganje kao dio prihvatljivih troškova

| (1) | Za mjere potpora za zaštitu okoliša primjenjuju se sljedeći intenziteti potpore: |
| --- | --- |

(1)

Za mjere potpora za zaštitu okoliša primjenjuju se sljedeći intenziteti potpore:

| | Malo poduzeće | Srednje poduzeće | Veliko poduzeće |
| --- | --- | --- | --- |
| Potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije (potpora za nabavu novih transportnih vozila) | 60 %
  70 % za ekološke inovacije 100 % u slučaju natječajnog postupka | 50 %
  60 % za ekološke inovacije
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 40 %
  50 % za ekološke inovacije
  100 % u slučaju natječajnog postupka |
| Potpore za studije zaštite okoliša | 70 % | 60 % | 50 % |
| Potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije | | | |
| više od tri godine | 20 % | 15 % | 10 % |
| od jedne godine do tri godine prije stupanja normi na snagu | 15 % | 10 % | 5 % |
| Potpore za gospodarenje otpadom | 55 % | 45 % | 35 % |
| Potpore za obnovljive energije
  Potpore za postrojenja kogeneracije | 65 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 55 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 45 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka |
| Potpore za energetsku učinkovitost | 50 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 40 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 30 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka |
| Potpore za centralizirano grijanje i hlađenje uz uporabu konvencionalne energije | 65 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 55 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka | 45 %
  100 % u slučaju natječajnog postupka |
| Potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija | 100 % | 100 % | 100 % |
| Potpore za preseljenje poduzetnika | 70 % | 60 % | 50 % |
| Potpore u obliku trgovanja dozvolama | 100 % | 100 % | 100 % |
| Potpore za energetsku infrastrukturu
  Infrastruktura za centralizirano grijanje | 100 % | 100 % | 100 % |
| Potpore za tehnologiju CCS | 100 % | 100 % | 100 % |
| Intenziteti potpore navedeni u ovoj tablici mogu se povećati za bonus od 5 postotnih bodova u regijama obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (c) ili za bonus od 15 postotnih bodova u regijama obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora do najvećeg intenziteta potpore od 100 %. |

Malo poduzeće

Srednje poduzeće

Veliko poduzeće

Potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije ili povećavaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije (potpora za nabavu novih transportnih vozila)

60 %

70 % za ekološke inovacije 100 % u slučaju natječajnog postupka

50 %

60 % za ekološke inovacije

100 % u slučaju natječajnog postupka

40 %

50 % za ekološke inovacije

100 % u slučaju natječajnog postupka

Potpore za studije zaštite okoliša

70 %

60 %

50 %

Potpore za ranu prilagodbu budućim normama Unije

više od tri godine

20 %

15 %

10 %

od jedne godine do tri godine prije stupanja normi na snagu

15 %

10 %

5 %

Potpore za gospodarenje otpadom

55 %

45 %

35 %

Potpore za obnovljive energije

Potpore za postrojenja kogeneracije

65 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

55 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

45 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

Potpore za energetsku učinkovitost

50 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

40 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

30 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

Potpore za centralizirano grijanje i hlađenje uz uporabu konvencionalne energije

65 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

55 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

45 %

100 % u slučaju natječajnog postupka

Potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija

100 %

100 %

100 %

Potpore za preseljenje poduzetnika

70 %

60 %

50 %

Potpore u obliku trgovanja dozvolama

100 %

100 %

100 %

Potpore za energetsku infrastrukturu

Infrastruktura za centralizirano grijanje

100 %

100 %

100 %

Potpore za tehnologiju CCS

100 %

100 %

100 %

Intenziteti potpore navedeni u ovoj tablici mogu se povećati za bonus od 5 postotnih bodova u regijama obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (c) ili za bonus od 15 postotnih bodova u regijama obuhvaćenima člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora do najvećeg intenziteta potpore od 100 %.

---

PRILOG 2.

Uobičajene državne intervencije

| (1) | Komisija ispituje uobičajene scenarije intervencija državnim potporama namijenjene povećanju razine zaštite okoliša ili jačanju unutarnjeg energetskog tržišta. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ispituje uobičajene scenarije intervencija državnim potporama namijenjene povećanju razine zaštite okoliša ili jačanju unutarnjeg energetskog tržišta.

| (2) | Za izračun prihvatljivih troškova na temelju protučinjeničnog scenarija posebno se daju sljedeće smjernice: |
| --- | --- |

(2)

Za izračun prihvatljivih troškova na temelju protučinjeničnog scenarija posebno se daju sljedeće smjernice:

| Kategorija potpore | Protučinjenični scenarij/prihvatljivi troškovi (1) |
| --- | --- |
| Kogeneracija (CHP) | Protučinjenični scenarij konvencionalni je sustav proizvodnje električne energije ili grijanja s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije. |
| Studije zaštite okoliša
   (2) | Prihvatljivi troškovi su troškovi studija. |
| Zbrinjavanje onečišćenih lokacija | Troškovi nastali (3) za radove zbrinjavanja, umanjeni za povećanje vrijednosti zemljišta (4). |
| Postrojenja za proizvodnju centraliziranoga grijanja i hlađenja | Troškovi ulaganja u izgradnju, proširenje ili obnovu jedne proizvodne jedinice ili više njih koje su sastavni dio učinkovitog sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja. |
| Gospodarenje otpadom
   (5) | Dodatno ulaganje u usporedbi s troškovima konvencionalne proizvodnje koji ne uključuju gospodarenje otpadom s istim ulaganjem u kapacitete. |
| Potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije | Dodatni troškovi ulaganja sastoje se od dodatnih troškova ulaganja potrebnih da poduzetnik premaši razinu zaštite okoliša koja se zahtijeva u skladu s normama Unije (6). |
| Nepostojanje normi Unije odnosno nacionalnih normi | Ako norme Unije ne postoje, dodatni troškovi ulaganja sastoje se od troškova ulaganja potrebnih za postizanje više razine zaštite okoliša od one koju bi predmetni poduzetnik ili poduzetnici postigli bez potpora za zaštitu okoliša. |
| Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije | Trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s troškom za konvencionalnu elektranu s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije. |
| Grijanje iz obnovljivih izvora energije | Trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s troškom za konvencionalni sustav grijanja s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije. |
| Proizvodnja bioplina unaprijeđena na razinu prirodnog plina | Ako je potpora ograničena na unapređenje bioplina, protučinjenični scenarij je alternativna uporaba bioplina (uključujući sagorijevanje). |
| Biogoriva i bioplin koji se upotrebljavaju za transport | U načelu je potrebno izabrati trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s onim za običnu rafineriju, ali Komisija može prihvatiti alternativne protučinjenične scenarije ako se opravdaju na prihvatljiv način. |
| Iskorištavanje industrijskih nusproizvoda | U slučaju da bi došlo do gubitka nusproizvoda ako ih se ponovno ne upotrijebi, prihvatljivi troškovi dodatno su ulaganje potrebno za uporabu nusproizvoda, na primjer izmjenjivač topline u slučaju otpadne topline.
  U slučaju da bi nusproizvod trebalo odbaciti: protučinjenično ulaganje jest odlaganje otpada. |
| Potpore uključene u sustave trgovanja dozvolama | Potrebno je pokazati razmjernost ako ne postoji prekomjerna raspodjela. |

Kategorija potpore

Protučinjenični scenarij/prihvatljivi troškovi (1)

Kogeneracija (CHP)

Protučinjenični scenarij konvencionalni je sustav proizvodnje električne energije ili grijanja s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije.

Studije zaštite okoliša
   (2)

Prihvatljivi troškovi su troškovi studija.

Zbrinjavanje onečišćenih lokacija

Troškovi nastali (3) za radove zbrinjavanja, umanjeni za povećanje vrijednosti zemljišta (4).

Postrojenja za proizvodnju centraliziranoga grijanja i hlađenja

Troškovi ulaganja u izgradnju, proširenje ili obnovu jedne proizvodne jedinice ili više njih koje su sastavni dio učinkovitog sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja.

Gospodarenje otpadom
   (5)

Dodatno ulaganje u usporedbi s troškovima konvencionalne proizvodnje koji ne uključuju gospodarenje otpadom s istim ulaganjem u kapacitete.

Potpore za poduzetnike koji premašuju norme Unije

Dodatni troškovi ulaganja sastoje se od dodatnih troškova ulaganja potrebnih da poduzetnik premaši razinu zaštite okoliša koja se zahtijeva u skladu s normama Unije (6).

Nepostojanje normi Unije odnosno nacionalnih normi

Ako norme Unije ne postoje, dodatni troškovi ulaganja sastoje se od troškova ulaganja potrebnih za postizanje više razine zaštite okoliša od one koju bi predmetni poduzetnik ili poduzetnici postigli bez potpora za zaštitu okoliša.

Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora energije

Trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s troškom za konvencionalnu elektranu s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije.

Grijanje iz obnovljivih izvora energije

Trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s troškom za konvencionalni sustav grijanja s istim kapacitetima u pogledu učinkovite proizvodnje energije.

Proizvodnja bioplina unaprijeđena na razinu prirodnog plina

Ako je potpora ograničena na unapređenje bioplina, protučinjenični scenarij je alternativna uporaba bioplina (uključujući sagorijevanje).

Biogoriva i bioplin koji se upotrebljavaju za transport

U načelu je potrebno izabrati trošak dodatnog ulaganja u usporedbi s onim za običnu rafineriju, ali Komisija može prihvatiti alternativne protučinjenične scenarije ako se opravdaju na prihvatljiv način.

Iskorištavanje industrijskih nusproizvoda

U slučaju da bi došlo do gubitka nusproizvoda ako ih se ponovno ne upotrijebi, prihvatljivi troškovi dodatno su ulaganje potrebno za uporabu nusproizvoda, na primjer izmjenjivač topline u slučaju otpadne topline.

U slučaju da bi nusproizvod trebalo odbaciti: protučinjenično ulaganje jest odlaganje otpada.

Potpore uključene u sustave trgovanja dozvolama

Potrebno je pokazati razmjernost ako ne postoji prekomjerna raspodjela.

---

(1)  Komisija može prihvatiti alternativne protučinjenične scenarije ako ih država članica opravda na prihvatljiv način.

(2)  To uključuje potpore za preglede energetske učinkovitosti.

(3)  Šteta nanesena okolišu koju treba otkloniti mora obuhvaćati štetu nanesenu kakvoći tla ili površinskih odnosno podzemnih voda. Svi rashodi koji su poduzetniku nastali zbog zbrinjavanja njegove lokacije, bez obzira na to može li se taj rashod u njegovoj bilanci prikazati kao dugotrajna imovina, vode se kao opravdana ulaganja u slučaju zbrinjavanja onečišćenih lokacija.

(4)  Procjenu povećanja vrijednosti zemljišta koje proizlazi iz zbrinjavanja vrši neovisni stručnjak.

(5)  To se odnosi na gospodarenje otpadom ostalih poduzetnika i uključuje djelatnosti ponovne uporabe, recikliranja i oporabe.

(6)  Troškovi ulaganja potrebni za postizanje razine zaštite koju zahtijevaju norme Unije ne smatraju se prihvatljivima i moraju se odbiti.

---

PRILOG 3.

Popis (1) prihvatljivih sektora (2) u okviru odjeljka 3.7.2.

| NACE | Opis |
| --- | --- |
| 510 | Vađenje kamenog ugljena |
| 729 | Vađenje ostalih ruda obojenih metala |
| 811 | Vađenje ukrasnog kamena i kamena za gradnju, vapnenca, gipsa, krede i škriljevca |
| 891 | Vađenje minerala za kemikalije i gnojiva |
| 893 | Vađenje soli |
| 899 | Vađenje ostalih ruda i kamena, d. n. |
| 1032 | Proizvodnja sokova od voća i povrća |
| 1039 | Ostala prerada i konzerviranje voća i povrća |
| 1041 | Proizvodnja ulja i masti |
| 1062 | Proizvodnja škroba i škrobnih proizvoda |
| 1104 | Proizvodnja ostalih nedestiliranih fermentiranih pića |
| 1106 | Proizvodnja slada |
| 1310 | Priprema i predenje tekstilnih vlakana |
| 1320 | Tkanje tekstila |
| 1394 | Proizvodnja užadi, konopaca, upletenog konca i mreža |
| 1395 | Proizvodnja netkanog tekstila i predmeta od netkanog tekstila, osim odjeće |
| 1411 | Proizvodnja kožne odjeće |
| 1610 | Piljenje i blanjanje drva |
| 1621 | Proizvodnja furnira i ostalih ploča od drva |
| 1711 | Proizvodnja celuloze |
| 1712 | Proizvodnja papira i kartona |
| 1722 | Proizvodnja robe za kućanstvo i higijenu te toaletnih potrepština |
| 1920 | Proizvodnja rafiniranih naftnih proizvoda |
| 2012 | Proizvodnja koloranata i pigmenata |
| 2013 | Proizvodnja ostalih anorganskih osnovnih kemikalija |
| 2014 | Proizvodnja ostalih organskih osnovnih kemikalija |
| 2015 | Proizvodnja gnojiva i dušičnih spojeva |
| 2016 | Proizvodnja plastike u primarnim oblicima |
| 2017 | Proizvodnja sintetičkog kaučuka u primarnim oblicima |
| 2060 | Proizvodnja umjetnih vlakana |
| 2110 | Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda |
| 2221 | Proizvodnja ploča, listova, cijevi i profila od plastike |
| 2222 | Proizvodnja ambalaže od plastike |
| 2311 | Proizvodnja ravnog stakla |
| 2312 | Oblikovanje i obrada ravnog stakla |
| 2313 | Proizvodnja šupljeg stakla |
| 2314 | Proizvodnja staklenih vlakana |
| 2319 | Proizvodnja i obrada ostalog stakla uključujući tehničku robu od stakla |
| 2320 | Proizvodnja vatrostalnih proizvoda |
| 2331 | Proizvodnja keramičkih pločica i ploča |
| 2342 | Proizvodnja sanitarne keramike |
| 2343 | Proizvodnja keramičkih izolatora i izolacijskog pribora |
| 2349 | Proizvodnja ostalih proizvoda od keramike |
| 2399 | Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda, d. n. |
| 2410 | Proizvodnja sirovog željeza, čelika i ferolegura |
| 2420 | Proizvodnja čeličnih cijevi i pribora |
| 2431 | Hladno vučenje šipki |
| 2432 | Hladno valjanje uskih vrpci |
| 2434 | Hladno vučenje žica |
| 2441 | Proizvodnja plemenitih metala |
| 2442 | Proizvodnja aluminija |
| 2443 | Proizvodnja olova, cinka i kositra |
| 2444 | Proizvodnja bakra |
| 2445 | Proizvodnja ostalih obojenih metala |
| 2446 | Prerada nuklearnoga goriva |
| 2720 | Proizvodnja baterija i akumulatora |
| 3299 | Ostala prerađivačka industrija, d. n. |
| 2011 | Proizvodnja industrijskih plinova |
| 2332 | Proizvodnja opeke, crijepa i ostalih proizvoda od pečene gline za građevinarstvo |
| 2351 | Proizvodnja cementa |
| 2352 | Proizvodnja vapna i gipsa |
| 2451 /2452 /2453 /2454 | Lijevanje željeza, čelika, lakih metala i drugih obojenih metala |
| 2611 | Proizvodnja elektroničkih komponenata |
| 2680 | Proizvodnja magnetskih i optičkih medija |
| 3832 | Oporaba posebno izdvojenih materijala |

NACE

Opis

510

Vađenje kamenog ugljena

729

Vađenje ostalih ruda obojenih metala

811

Vađenje ukrasnog kamena i kamena za gradnju, vapnenca, gipsa, krede i škriljevca

891

Vađenje minerala za kemikalije i gnojiva

893

Vađenje soli

899

Vađenje ostalih ruda i kamena, d. n.

1032

Proizvodnja sokova od voća i povrća

1039

Ostala prerada i konzerviranje voća i povrća

1041

Proizvodnja ulja i masti

1062

Proizvodnja škroba i škrobnih proizvoda

1104

Proizvodnja ostalih nedestiliranih fermentiranih pića

1106

Proizvodnja slada

1310

Priprema i predenje tekstilnih vlakana

1320

Tkanje tekstila

1394

Proizvodnja užadi, konopaca, upletenog konca i mreža

1395

Proizvodnja netkanog tekstila i predmeta od netkanog tekstila, osim odjeće

1411

Proizvodnja kožne odjeće

1610

Piljenje i blanjanje drva

1621

Proizvodnja furnira i ostalih ploča od drva

1711

Proizvodnja celuloze

1712

Proizvodnja papira i kartona

1722

Proizvodnja robe za kućanstvo i higijenu te toaletnih potrepština

1920

Proizvodnja rafiniranih naftnih proizvoda

2012

Proizvodnja koloranata i pigmenata

2013

Proizvodnja ostalih anorganskih osnovnih kemikalija

2014

Proizvodnja ostalih organskih osnovnih kemikalija

2015

Proizvodnja gnojiva i dušičnih spojeva

2016

Proizvodnja plastike u primarnim oblicima

2017

Proizvodnja sintetičkog kaučuka u primarnim oblicima

2060

Proizvodnja umjetnih vlakana

2110

Proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda

2221

Proizvodnja ploča, listova, cijevi i profila od plastike

2222

Proizvodnja ambalaže od plastike

2311

Proizvodnja ravnog stakla

2312

Oblikovanje i obrada ravnog stakla

2313

Proizvodnja šupljeg stakla

2314

Proizvodnja staklenih vlakana

2319

Proizvodnja i obrada ostalog stakla uključujući tehničku robu od stakla

2320

Proizvodnja vatrostalnih proizvoda

2331

Proizvodnja keramičkih pločica i ploča

2342

Proizvodnja sanitarne keramike

2343

Proizvodnja keramičkih izolatora i izolacijskog pribora

2349

Proizvodnja ostalih proizvoda od keramike

2399

Proizvodnja ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda, d. n.

2410

Proizvodnja sirovog željeza, čelika i ferolegura

2420

Proizvodnja čeličnih cijevi i pribora

2431

Hladno vučenje šipki

2432

Hladno valjanje uskih vrpci

2434

Hladno vučenje žica

2441

Proizvodnja plemenitih metala

2442

Proizvodnja aluminija

2443

Proizvodnja olova, cinka i kositra

2444

Proizvodnja bakra

2445

Proizvodnja ostalih obojenih metala

2446

Prerada nuklearnoga goriva

2720

Proizvodnja baterija i akumulatora

3299

Ostala prerađivačka industrija, d. n.

2011

Proizvodnja industrijskih plinova

2332

Proizvodnja opeke, crijepa i ostalih proizvoda od pečene gline za građevinarstvo

2351

Proizvodnja cementa

2352

Proizvodnja vapna i gipsa

2451 /2452 /2453 /2454

Lijevanje željeza, čelika, lakih metala i drugih obojenih metala

2611

Proizvodnja elektroničkih komponenata

2680

Proizvodnja magnetskih i optičkih medija

3832

Oporaba posebno izdvojenih materijala

---

(1)  Komisija može preispitati popis iz Priloga 3. na temelju kriterija iz bilješke 89., pod uvjetom da su Komisiji predočeni dokazi da je došlo do znatne izmjene podataka na kojima se Prilog temelji.

(2)  Ovaj popis i kriteriji na temelju kojih je utvrđen ne predstavljaju budući stav Komisije u pogledu rizika od ispuštanja ugljika u odnosu na sustav trgovanja emisijama radi djelovanja u kontekstu razrađivanja pravila za ispuštanje ugljika u okviru klimatske i energetske politike za 2030., niti su za taj stav relevantni.

---

PRILOG 4.

Izračun bruto dodane vrijednosti i potrošnje električne energije na razini poduzetnika u okviru odjeljka 3.7.2.

| (1) | Za potrebe odjeljka 3.7.2. bruto dodana vrijednost (BDV) poduzetnika znači bruto dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora, to jest BDV prema tržišnim cijenama umanjen za sve neizravne poreze i uvećan za sve subvencije. Dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora može se izračunati iz prometa, uvećanog za kapitaliziranu proizvodnju, uvećanog za drugi operativni prihod, uvećanog ili umanjenog za promjene zaliha robâ, umanjenog za nabavu roba i usluga (1), umanjenog za druge poreze na proizvode koji su povezani s prometom, ali ih nije moguće odbiti te umanjenog za pristojbe i poreze povezane s proizvodnjom. Može je se izračunati i iz bruto operativnog viška dodavanjem troškova osoblja. Prihodi i rashodi koji se u poslovnim knjigama društva vode kao financijski ili izvanredni isključuju se iz dodane vrijednosti. Dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora izračunava se na bruto razini jer se vrijednosna usklađivanja (kao što je amortizacija) ne oduzimaju (2). |
| --- | --- |

(1)

Za potrebe odjeljka 3.7.2. bruto dodana vrijednost (BDV) poduzetnika znači bruto dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora, to jest BDV prema tržišnim cijenama umanjen za sve neizravne poreze i uvećan za sve subvencije. Dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora može se izračunati iz prometa, uvećanog za kapitaliziranu proizvodnju, uvećanog za drugi operativni prihod, uvećanog ili umanjenog za promjene zaliha robâ, umanjenog za nabavu roba i usluga (1), umanjenog za druge poreze na proizvode koji su povezani s prometom, ali ih nije moguće odbiti te umanjenog za pristojbe i poreze povezane s proizvodnjom. Može je se izračunati i iz bruto operativnog viška dodavanjem troškova osoblja. Prihodi i rashodi koji se u poslovnim knjigama društva vode kao financijski ili izvanredni isključuju se iz dodane vrijednosti. Dodana vrijednost prema troškovima proizvodnih faktora izračunava se na bruto razini jer se vrijednosna usklađivanja (kao što je amortizacija) ne oduzimaju (2).

| (2) | Za potrebe primjene odjeljka 3.7.2. upotrebljava se aritmetička sredina izračunana tijekom posljednje tri godine (3) za koju su dostupni podaci o BDV-u. |
| --- | --- |

(2)

Za potrebe primjene odjeljka 3.7.2. upotrebljava se aritmetička sredina izračunana tijekom posljednje tri godine (3) za koju su dostupni podaci o BDV-u.

| (3) | Za potrebe odjeljka 3.7.2. potrošnja električne energije poduzetnika utvrđuje se kao:






  (a) | troškovi za električnu energiju poduzetnika (izračunani u skladu sa stavkom (4). u nastavku); podijeljeni s |
| --- | --- | --- |

(3)

Za potrebe odjeljka 3.7.2. potrošnja električne energije poduzetnika utvrđuje se kao:

(a)

troškovi za električnu energiju poduzetnika (izračunani u skladu sa stavkom (4). u nastavku); podijeljeni s

| (b) | BDV-om poduzetnika (izračunanim u skladu s prethodnim stavcima (1) i (2)). |
| --- | --- |

(b)

BDV-om poduzetnika (izračunanim u skladu s prethodnim stavcima (1) i (2)).

| (4) | Troškovi poduzetnika za električnu energiju utvrđuju se kao:






  (a) | potrošnja električne energije poduzetnika; pomnožena s |
| --- | --- | --- |

(4)

Troškovi poduzetnika za električnu energiju utvrđuju se kao:

(a)

potrošnja električne energije poduzetnika; pomnožena s

| (b) | pretpostavljenom cijenom električne energije. |
| --- | --- |

(b)

pretpostavljenom cijenom električne energije.

| (5) | Za izračun potrošnje električne energije poduzetnika upotrebljavaju se industrijska mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije ako su dostupna. Ako nisu dostupna, upotrebljava se aritmetička sredina izračunana tijekom posljednje tri godine (4) za koje su dostupni podaci. |
| --- | --- |

(5)

Za izračun potrošnje električne energije poduzetnika upotrebljavaju se industrijska mjerila za učinkovitost potrošnje električne energije ako su dostupna. Ako nisu dostupna, upotrebljava se aritmetička sredina izračunana tijekom posljednje tri godine (4) za koje su dostupni podaci.

| (6) | Za potrebe prethodne podtočke 4.(b) pretpostavljena cijena električne energije znači prosječna maloprodajna cijena električne energije koja se primjenjuje u državi članici za poduzetnike sa sličnom potrošnjom električne energije u zadnjoj godini za koju su dostupni podaci. |
| --- | --- |

(6)

Za potrebe prethodne podtočke 4.(b) pretpostavljena cijena električne energije znači prosječna maloprodajna cijena električne energije koja se primjenjuje u državi članici za poduzetnike sa sličnom potrošnjom električne energije u zadnjoj godini za koju su dostupni podaci.

| (7) | Za potrebe prethodne podtočke 4.(b) pretpostavljena cijena električne energije može uključivati puni iznos financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije koju bi se prenijelo poduzetniku kada ne bi bilo smanjenja. |
| --- | --- |

(7)

Za potrebe prethodne podtočke 4.(b) pretpostavljena cijena električne energije može uključivati puni iznos financiranja potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora energije koju bi se prenijelo poduzetniku kada ne bi bilo smanjenja.

---

(1)  Radi izbjegavanja sumnji, u „robu i usluge” nisu uključeni troškovi osoblja.

(2)  Oznaka 12 15 0 u okviru pravnog okvira uspostavljenog Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 58/97 od 20. prosinca 1996. o strukturno-poslovnim statistikama.

(3)  Za poduzetnike koji posluju manje od jedne godine mogu se upotrijebiti projicirani podaci u prvoj godini poslovanja. Međutim države članice trebale bi provesti ex-post procjenu na kraju prve godine poslovanja („1. godina”) radi provjere statusa prihvatljivosti poduzetnika i granice troškova (kao postotak BDV-a) koja se na njega primjenjuje u skladu sa stavkom 189. u odjeljku 3.7.2. Nakon te ex-post procjene države članice bi prema potrebi trebale nadoknaditi troškove društvima ili povratiti dodijeljenu nadoknadu. Za 2. godinu trebalo bi upotrijebiti podatke iz 1. godine. Za 3. godinu trebalo bi upotrijebiti aritmetičku sredinu podataka iz 1. i 2. godine. Za 4. godinu nadalje trebalo bi upotrijebiti aritmetičku sredinu za prethodne tri godine.

(4)  Vidjeti prethodnu bilješku.

---

PRILOG 5.

Sektor rudarstva i prerađivačke industrije koji nisu uključeni na popis iz Priloga 3., a imaju trgovinski intenzitet izvan EU-a od najmanje 4 %

| Oznaka NACE | Opis |
| --- | --- |
| 610 | Vađenje sirove nafte |
| 620 | Vađenje prirodnog plina |
| 710 | Vađenje željeznih ruda |
| 812 | Djelatnosti šljunčara i pješčara; vađenje gline i kaolina |
| 1011 | Prerada, obrada i konzerviranje mesa |
| 1012 | Prerada i konzerviranje mesa peradi |
| 1013 | Proizvodnja proizvoda od mesa i mesa peradi |
| 1020 | Prerada i konzerviranje riba, rakova i školjki |
| 1031 | Prerada i konzerviranje krumpira |
| 1042 | Proizvodnja margarina i sličnih jestivih masti |
| 1051 | Djelatnosti mljekara i proizvođača sira |
| 1061 | Proizvodnja mlinskih proizvoda |
| 1072 | Proizvodnja dvopeka i keksa; proizvodnja trajnih peciva i sličnih proizvoda te kolača |
| 1073 | Proizvodnja makarona, njoka, kuskusa i sličnih brašnastih proizvoda |
| 1081 | Proizvodnja šećera |
| 1082 | Proizvodnja kakaa, čokoladnih i bombonskih proizvoda |
| 1083 | Prerada čaja i kave |
| 1084 | Proizvodnja začina i drugih dodataka jelima |
| 1085 | Proizvodnja gotove hrane i jela |
| 1086 | Proizvodnja homogeniziranih prehrambenih pripravaka i dijetetske hrane |
| 1089 | Proizvodnja ostalih prehrambenih proizvoda, d. n. |
| 1091 | Proizvodnja pripremljene stočne hrane |
| 1092 | Proizvodnja pripremljene hrane za kućne ljubimce |
| 1101 | Destiliranje, pročišćavanje i miješanje alkoholnih pića |
| 1102 | Proizvodnja vina od grožđa |
| 1103 | Proizvodnja jabukovače i ostalih voćnih vina |
| 1105 | Proizvodnja piva |
| 1107 | Proizvodnja osvježavajućih napitaka; proizvodnja mineralne vode i drugih flaširanih voda |
| 1200 | Proizvodnja duhanskih proizvoda |
| 1391 | Proizvodnja pletenih i kukičanih tkanina |
| 1392 | Proizvodnja gotovih tekstilnih proizvoda, osim odjeće |
| 1393 | Proizvodnja tepiha i sagova |
| 1396 | Proizvodnja ostalog tehničkog i industrijskog tekstila |
| 1399 | Proizvodnja ostalog tekstila, d. n. |
| 1412 | Proizvodnja radne odjeće |
| 1413 | Proizvodnja ostale vanjske odjeće |
| 1414 | Proizvodnja rublja |
| 1419 | Proizvodnja ostale odjeće i modnih dodataka |
| 1420 | Proizvodnja proizvoda od krzna |
| 1431 | Proizvodnja pletenih i kukičanih čarapa |
| 1439 | Proizvodnja ostale pletene i kukičane odjeće |
| 1511 | Štavljenje i obrada kože; dorada i bojenje krzna |
| 1512 | Proizvodnja putnih i ručnih torbi i slično, sedlarskih i remenarskih proizvoda |
| 1520 | Proizvodnja obuće |
| 1622 | Proizvodnja sastavljenog parketa |
| 1623 | Proizvodnja ostale građevne stolarije i elemenata |
| 1624 | Proizvodnja ambalaže od drva |
| 1629 | Proizvodnja ostalih proizvoda od drva; proizvodnja proizvoda od pluta, slame i pletarskih materijala |
| 1721 | Proizvodnja valovitog papira i kartona te ambalaže od papira i kartona |
| 1723 | Proizvodnja uredskog materijala od papira |
| 1724 | Proizvodnja zidnih tapeta |
| 1729 | Proizvodnja ostalih proizvoda od papira i kartona |
| 1813 | Usluge pripreme za tisak i objavljivanje |
| 1910 | Proizvodnja proizvoda koksnih peći |
| 2020 | Proizvodnja pesticida i drugih agrokemijskih proizvoda |
| 2030 | Proizvodnja boja, lakova i sličnih premaza, grafičkih boja i kitova |
| 2041 | Proizvodnja sapuna i deterdženata, sredstava za čišćenje i poliranje |
| 2042 | Proizvodnja parfema i toaletno-kozmetičkih preparata |
| 2051 | Proizvodnja eksploziva |
| 2052 | Proizvodnja ljepila |
| 2053 | Proizvodnja eteričnih ulja |
| 2059 | Proizvodnja ostalih kemijskih proizvoda, d. n. |
| 2120 | Proizvodnja farmaceutskih pripravaka |
| 2211 | Proizvodnja vanjskih i unutarnjih guma za vozila; protektiranje vanjskih guma |
| 2219 | Proizvodnja ostalih proizvoda od gume |
| 2223 | Proizvodnja proizvoda od plastike za građevinarstvo |
| 2229 | Proizvodnja ostalih proizvoda od plastike |
| 2341 | Proizvodnja keramičkih predmeta za kućanstvo i ukrasnih predmeta |
| 2344 | Proizvodnja ostalih tehničkih proizvoda od keramike |
| 2362 | Proizvodnja proizvoda od gipsa za građevinarstvo |
| 2365 | Proizvodnja fibro-cementa |
| 2369 | Proizvodnja ostalih predmeta od betona, cementa i gipsa |
| 2370 | Rezanje, oblikovanje i obrada kamena |
| 2391 | Proizvodnja brusnih proizvoda |
| 2433 | Hladno oblikovanje i profiliranje |
| 2511 | Proizvodnja metalnih konstrukcija i njihovih dijelova |
| 2512 | Proizvodnja vrata i prozora od metala |
| 2521 | Proizvodnja radijatora i kotlova za centralno grijanje |
| 2529 | Proizvodnja ostalih metalnih cisterni, rezervoara i sličnih posuda |
| 2530 | Proizvodnja parnih kotlova, osim kotlova za centralno grijanje toplom vodom |
| 2540 | Proizvodnja oružja i streljiva |
| 2571 | Proizvodnja sječiva |
| 2572 | Proizvodnja brava i okova |
| 2573 | Proizvodnja alata |
| 2591 | Proizvodnja čeličnih bačvi i sličnih posuda |
| 2592 | Proizvodnja ambalaže od lakih metala |
| 2593 | Proizvodnja proizvoda od žice, lanaca i opruga |
| 2594 | Proizvodnja zakovica i vijčane robe |
| 2599 | Proizvodnja ostalih gotovih proizvoda od metala, d. n. |
| 2612 | Proizvodnja punih elektroničkih ploča |
| 2620 | Proizvodnja računala i periferne opreme |
| 2630 | Proizvodnja komunikacijske opreme |
| 2640 | Proizvodnja elektroničkih uređaja za široku potrošnju |
| 2651 | Proizvodnja instrumenata i aparata za mjerenje, ispitivanje i navigaciju |
| 2652 | Proizvodnja satova |
| 2660 | Proizvodnja opreme za zračenje, elektromedicinske i elektroterapeutske opreme |
| 2670 | Proizvodnja optičkih instrumenata i fotografske opreme |
| 2680 | Proizvodnja magnetskih i optičkih medija |
| 2711 | Proizvodnja elektromotora, generatora i transformatora |
| 2712 | Proizvodnja uređaja za distribuciju i kontrolu električne energije |
| 2731 | Proizvodnja kablova od optičkih vlakana |
| 2732 | Proizvodnja ostalih elektroničkih i električnih žica i kablova |
| 2733 | Proizvodnja elektroinstalacijskog materijala |
| 2740 | Proizvodnja električne opreme za rasvjetu |
| 2751 | Proizvodnja električnih aparata za kućanstvo |
| 2752 | Proizvodnja neelektričnih aparata za kućanstvo |
| 2790 | Proizvodnja ostale električne opreme |
| 2811 | Proizvodnja motora i turbina, osim motora za zrakoplove i motorna vozila |
| 2812 | Proizvodnja hidrauličnih pogonskih uređaja |
| 2813 | Proizvodnja ostalih crpki i kompresora |
| 2814 | Proizvodnja ostalih slavina i ventila |
| 2815 | Proizvodnja ležajeva, prijenosnika te prijenosnih i pogonskih elemenata |
| 2821 | Proizvodnja peći, industrijskih peći i plamenika |
| 2822 | Proizvodnja uređaja za dizanje i prenošenje |
| 2823 | Proizvodnja uredskih strojeva i opreme (osim proizvodnje računala i periferne opreme) |
| 2824 | Proizvodnja mehaniziranog ručnog alata |
| 2825 | Proizvodnja rashladne i ventilacijske opreme, osim za kućanstvo |
| 2829 | Proizvodnja ostalih strojeva za opće namjene, drugdje nespomenuto |
| 2830 | Proizvodnja strojeva za poljoprivredu i šumarstvo |
| 2841 | Proizvodnja strojeva za obradu metala |
| 2849 | Proizvodnja ostalih alatnih strojeva |
| 2891 | Proizvodnja strojeva za metalurgiju |
| 2892 | Proizvodnja strojeva za rudnike, kamenolome i građevinarstvo |
| 2893 | Proizvodnja strojeva za industriju hrane, pića i duhana |
| 2894 | Proizvodnja strojeva za industriju tekstila, odjeće i kože |
| 2895 | Proizvodnja strojeva za industriju papira i kartona |
| 2896 | Proizvodnja strojeva za plastiku i gumu |
| 2899 | Proizvodnja ostalih strojeva za posebne namjene, d. n. |
| 2910 | Proizvodnja motornih vozila |
| 2920 | Proizvodnja karoserija za motorna vozila; proizvodnja prikolica i poluprikolica |
| 2931 | Proizvodnja električne i elektroničke opreme za motorna vozila |
| 2932 | Proizvodnja ostalih dijelova i pribora za motorna vozila |
| 3011 | Gradnja brodova i plutajućih objekata |
| 3012 | Gradnja čamaca za razonodu i sportskih čamaca |
| 3020 | Proizvodnja željezničkih lokomotiva i tračničkih vozila |
| 3030 | Proizvodnja zrakoplova i svemirskih letjelica te srodnih prijevoznih sredstava i opreme |
| 3040 | Proizvodnja vojnih borbenih vozila |
| 3091 | Proizvodnja motocikala |
| 3092 | Proizvodnja bicikala i invalidskih kolica |
| 3099 | Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava, d. n. |
| 3101 | Proizvodnja namještaja za poslovne i prodajne prostore |
| 3102 | Proizvodnja kuhinjskog namještaja |
| 3103 | Proizvodnja madraca |
| 3109 | Proizvodnja ostalog namještaja |
| 3211 | Kovanje novca |
| 3212 | Proizvodnja nakita i srodnih proizvoda |
| 3213 | Proizvodnja imitacije nakita (bižuterije) i srodnih proizvoda |
| 3220 | Proizvodnja glazbenih instrumenata |
| 3230 | Proizvodnja sportske opreme |
| 3240 | Proizvodnja igara i igračaka |
| 3250 | Proizvodnja medicinskih i stomatoloških instrumenata te pribora |
| 3291 | Proizvodnja metli i četaka |

Oznaka NACE

Opis

610

Vađenje sirove nafte

620

Vađenje prirodnog plina

710

Vađenje željeznih ruda

812

Djelatnosti šljunčara i pješčara; vađenje gline i kaolina

1011

Prerada, obrada i konzerviranje mesa

1012

Prerada i konzerviranje mesa peradi

1013

Proizvodnja proizvoda od mesa i mesa peradi

1020

Prerada i konzerviranje riba, rakova i školjki

1031

Prerada i konzerviranje krumpira

1042

Proizvodnja margarina i sličnih jestivih masti

1051

Djelatnosti mljekara i proizvođača sira

1061

Proizvodnja mlinskih proizvoda

1072

Proizvodnja dvopeka i keksa; proizvodnja trajnih peciva i sličnih proizvoda te kolača

1073

Proizvodnja makarona, njoka, kuskusa i sličnih brašnastih proizvoda

1081

Proizvodnja šećera

1082

Proizvodnja kakaa, čokoladnih i bombonskih proizvoda

1083

Prerada čaja i kave

1084

Proizvodnja začina i drugih dodataka jelima

1085

Proizvodnja gotove hrane i jela

1086

Proizvodnja homogeniziranih prehrambenih pripravaka i dijetetske hrane

1089

Proizvodnja ostalih prehrambenih proizvoda, d. n.

1091

Proizvodnja pripremljene stočne hrane

1092

Proizvodnja pripremljene hrane za kućne ljubimce

1101

Destiliranje, pročišćavanje i miješanje alkoholnih pića

1102

Proizvodnja vina od grožđa

1103

Proizvodnja jabukovače i ostalih voćnih vina

1105

Proizvodnja piva

1107

Proizvodnja osvježavajućih napitaka; proizvodnja mineralne vode i drugih flaširanih voda

1200

Proizvodnja duhanskih proizvoda

1391

Proizvodnja pletenih i kukičanih tkanina

1392

Proizvodnja gotovih tekstilnih proizvoda, osim odjeće

1393

Proizvodnja tepiha i sagova

1396

Proizvodnja ostalog tehničkog i industrijskog tekstila

1399

Proizvodnja ostalog tekstila, d. n.

1412

Proizvodnja radne odjeće

1413

Proizvodnja ostale vanjske odjeće

1414

Proizvodnja rublja

1419

Proizvodnja ostale odjeće i modnih dodataka

1420

Proizvodnja proizvoda od krzna

1431

Proizvodnja pletenih i kukičanih čarapa

1439

Proizvodnja ostale pletene i kukičane odjeće

1511

Štavljenje i obrada kože; dorada i bojenje krzna

1512

Proizvodnja putnih i ručnih torbi i slično, sedlarskih i remenarskih proizvoda

1520

Proizvodnja obuće

1622

Proizvodnja sastavljenog parketa

1623

Proizvodnja ostale građevne stolarije i elemenata

1624

Proizvodnja ambalaže od drva

1629

Proizvodnja ostalih proizvoda od drva; proizvodnja proizvoda od pluta, slame i pletarskih materijala

1721

Proizvodnja valovitog papira i kartona te ambalaže od papira i kartona

1723

Proizvodnja uredskog materijala od papira

1724

Proizvodnja zidnih tapeta

1729

Proizvodnja ostalih proizvoda od papira i kartona

1813

Usluge pripreme za tisak i objavljivanje

1910

Proizvodnja proizvoda koksnih peći

2020

Proizvodnja pesticida i drugih agrokemijskih proizvoda

2030

Proizvodnja boja, lakova i sličnih premaza, grafičkih boja i kitova

2041

Proizvodnja sapuna i deterdženata, sredstava za čišćenje i poliranje

2042

Proizvodnja parfema i toaletno-kozmetičkih preparata

2051

Proizvodnja eksploziva

2052

Proizvodnja ljepila

2053

Proizvodnja eteričnih ulja

2059

Proizvodnja ostalih kemijskih proizvoda, d. n.

2120

Proizvodnja farmaceutskih pripravaka

2211

Proizvodnja vanjskih i unutarnjih guma za vozila; protektiranje vanjskih guma

2219

Proizvodnja ostalih proizvoda od gume

2223

Proizvodnja proizvoda od plastike za građevinarstvo

2229

Proizvodnja ostalih proizvoda od plastike

2341

Proizvodnja keramičkih predmeta za kućanstvo i ukrasnih predmeta

2344

Proizvodnja ostalih tehničkih proizvoda od keramike

2362

Proizvodnja proizvoda od gipsa za građevinarstvo

2365

Proizvodnja fibro-cementa

2369

Proizvodnja ostalih predmeta od betona, cementa i gipsa

2370

Rezanje, oblikovanje i obrada kamena

2391

Proizvodnja brusnih proizvoda

2433

Hladno oblikovanje i profiliranje

2511

Proizvodnja metalnih konstrukcija i njihovih dijelova

2512

Proizvodnja vrata i prozora od metala

2521

Proizvodnja radijatora i kotlova za centralno grijanje

2529

Proizvodnja ostalih metalnih cisterni, rezervoara i sličnih posuda

2530

Proizvodnja parnih kotlova, osim kotlova za centralno grijanje toplom vodom

2540

Proizvodnja oružja i streljiva

2571

Proizvodnja sječiva

2572

Proizvodnja brava i okova

2573

Proizvodnja alata

2591

Proizvodnja čeličnih bačvi i sličnih posuda

2592

Proizvodnja ambalaže od lakih metala

2593

Proizvodnja proizvoda od žice, lanaca i opruga

2594

Proizvodnja zakovica i vijčane robe

2599

Proizvodnja ostalih gotovih proizvoda od metala, d. n.

2612

Proizvodnja punih elektroničkih ploča

2620

Proizvodnja računala i periferne opreme

2630

Proizvodnja komunikacijske opreme

2640

Proizvodnja elektroničkih uređaja za široku potrošnju

2651

Proizvodnja instrumenata i aparata za mjerenje, ispitivanje i navigaciju

2652

Proizvodnja satova

2660

Proizvodnja opreme za zračenje, elektromedicinske i elektroterapeutske opreme

2670

Proizvodnja optičkih instrumenata i fotografske opreme

2680

Proizvodnja magnetskih i optičkih medija

2711

Proizvodnja elektromotora, generatora i transformatora

2712

Proizvodnja uređaja za distribuciju i kontrolu električne energije

2731

Proizvodnja kablova od optičkih vlakana

2732

Proizvodnja ostalih elektroničkih i električnih žica i kablova

2733

Proizvodnja elektroinstalacijskog materijala

2740

Proizvodnja električne opreme za rasvjetu

2751

Proizvodnja električnih aparata za kućanstvo

2752

Proizvodnja neelektričnih aparata za kućanstvo

2790

Proizvodnja ostale električne opreme

2811

Proizvodnja motora i turbina, osim motora za zrakoplove i motorna vozila

2812

Proizvodnja hidrauličnih pogonskih uređaja

2813

Proizvodnja ostalih crpki i kompresora

2814

Proizvodnja ostalih slavina i ventila

2815

Proizvodnja ležajeva, prijenosnika te prijenosnih i pogonskih elemenata

2821

Proizvodnja peći, industrijskih peći i plamenika

2822

Proizvodnja uređaja za dizanje i prenošenje

2823

Proizvodnja uredskih strojeva i opreme (osim proizvodnje računala i periferne opreme)

2824

Proizvodnja mehaniziranog ručnog alata

2825

Proizvodnja rashladne i ventilacijske opreme, osim za kućanstvo

2829

Proizvodnja ostalih strojeva za opće namjene, drugdje nespomenuto

2830

Proizvodnja strojeva za poljoprivredu i šumarstvo

2841

Proizvodnja strojeva za obradu metala

2849

Proizvodnja ostalih alatnih strojeva

2891

Proizvodnja strojeva za metalurgiju

2892

Proizvodnja strojeva za rudnike, kamenolome i građevinarstvo

2893

Proizvodnja strojeva za industriju hrane, pića i duhana

2894

Proizvodnja strojeva za industriju tekstila, odjeće i kože

2895

Proizvodnja strojeva za industriju papira i kartona

2896

Proizvodnja strojeva za plastiku i gumu

2899

Proizvodnja ostalih strojeva za posebne namjene, d. n.

2910

Proizvodnja motornih vozila

2920

Proizvodnja karoserija za motorna vozila; proizvodnja prikolica i poluprikolica

2931

Proizvodnja električne i elektroničke opreme za motorna vozila

2932

Proizvodnja ostalih dijelova i pribora za motorna vozila

3011

Gradnja brodova i plutajućih objekata

3012

Gradnja čamaca za razonodu i sportskih čamaca

3020

Proizvodnja željezničkih lokomotiva i tračničkih vozila

3030

Proizvodnja zrakoplova i svemirskih letjelica te srodnih prijevoznih sredstava i opreme

3040

Proizvodnja vojnih borbenih vozila

3091

Proizvodnja motocikala

3092

Proizvodnja bicikala i invalidskih kolica

3099

Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava, d. n.

3101

Proizvodnja namještaja za poslovne i prodajne prostore

3102

Proizvodnja kuhinjskog namještaja

3103

Proizvodnja madraca

3109

Proizvodnja ostalog namještaja

3211

Kovanje novca

3212

Proizvodnja nakita i srodnih proizvoda

3213

Proizvodnja imitacije nakita (bižuterije) i srodnih proizvoda

3220

Proizvodnja glazbenih instrumenata

3230

Proizvodnja sportske opreme

3240

Proizvodnja igara i igračaka

3250

Proizvodnja medicinskih i stomatoloških instrumenata te pribora

3291

Proizvodnja metli i četaka

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/56

---

ODLUKA PREDSJEDNIŠTVA EUROPSKOG PARLAMENTA

od 16. lipnja 2014.

o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu

(2014/C 200/02)

PREDSJEDNIŠTVO EUROPSKOG PARLAMENTA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 223. stavak 2.,

uzimajući u obzir Statut zastupnika u Europskom parlamentu (1),

uzimajući u obzir članke 8. i 23. Poslovnika Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 69. stavkom 2. Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2) („Provedbene mjere”), maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za parlamentarnu pomoć indeksira se u skladu s prilagodbama primitaka od rada dužnosnika i ostalih službenika Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 69. stavkom 2. Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2) („Provedbene mjere”), maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za parlamentarnu pomoć indeksira se u skladu s prilagodbama primitaka od rada dužnosnika i ostalih službenika Europske unije.

| (2) | Uredba (EU) br. 423/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3) koja je stupila na snagu 1. svibnja 2014. navodi da usklađivanje primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije za 2011. i 2012. godinu iznosi 0 % odnosno 0,8 %. Nadalje, kao dio političkog kompromisa za reformu Pravilnika o osoblju Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, odlučeno je da se primici od rada i mirovine za 2013. i 2014. neće mijenjati, |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) br. 423/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3) koja je stupila na snagu 1. svibnja 2014. navodi da usklađivanje primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije za 2011. i 2012. godinu iznosi 0 % odnosno 0,8 %. Nadalje, kao dio političkog kompromisa za reformu Pravilnika o osoblju Europske unije i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, odlučeno je da se primici od rada i mirovine za 2013. i 2014. neće mijenjati,

DONIJELO JE ODLUKU:

Članak 1.

U članku 33. Provedbenih mjera stavak 4. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

| „4. | Od 1. srpnja 2012. maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za sve osobne suradnike iz članka 34. iznosi 21 379 EUR.”. |
| --- | --- |

„4.

Od 1. srpnja 2012. maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za sve osobne suradnike iz članka 34. iznosi 21 379 EUR.”.

Članak 2.

1.   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Ova se Odluka primjenjuje od 1. srpnja 2012.

---

(1)  Odluka 2005/684/EZ, Euratom Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (SL L 262, 7.10.2005., str. 1.).

(2)  Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 19. svibnja i 9. srpnja 2008. o Provedbenim mjerama Statuta zastupnika Europskog parlamenta (SL C 159, 13.7.2009., str. 1.).

(3)  Uredba (EU) br. 423/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od od 16. travnja 2014. o usklađivanju s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se na njih primjenjuju (SL L 129, 30.4.2014., str. 12.).

---

Europska komisija

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/58

---

Tečajna lista eura (1)

27. lipanj 2014.

(2014/C 200/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3620 |
| JPY | japanski jen | 138,09 |
| DKK | danska kruna | 7,4571 |
| GBP | funta sterlinga | 0,79965 |
| SEK | švedska kruna | 9,1962 |
| CHF | švicarski franak | 1,2162 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,3680 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,459 |
| HUF | mađarska forinta | 308,59 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1522 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,3882 |
| TRY | turska lira | 2,8944 |
| AUD | australski dolar | 1,4460 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4556 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5573 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5542 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7015 |
| KRW | južnokorejski von | 1 380,96 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,4394 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,4689 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5730 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 368,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3754 |
| PHP | filipinski pezo | 59,660 |
| RUB | ruski rubalj | 45,8969 |
| THB | tajlandski baht | 44,221 |
| BRL | brazilski real | 2,9905 |
| MXN | meksički pezo | 17,7087 |
| INR | indijska rupija | 81,8630 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3620

JPY

japanski jen

138,09

DKK

danska kruna

7,4571

GBP

funta sterlinga

0,79965

SEK

švedska kruna

9,1962

CHF

švicarski franak

1,2162

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,3680

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,459

HUF

mađarska forinta

308,59

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1522

RON

rumunjski novi leu

4,3882

TRY

turska lira

2,8944

AUD

australski dolar

1,4460

CAD

kanadski dolar

1,4556

HKD

hongkonški dolar

10,5573

NZD

novozelandski dolar

1,5542

SGD

singapurski dolar

1,7015

KRW

južnokorejski von

1 380,96

ZAR

južnoafrički rand

14,4394

CNY

kineski renminbi-juan

8,4689

HRK

hrvatska kuna

7,5730

IDR

indonezijska rupija

16 368,96

MYR

malezijski ringit

4,3754

PHP

filipinski pezo

59,660

RUB

ruski rubalj

45,8969

THB

tajlandski baht

44,221

BRL

brazilski real

2,9905

MXN

meksički pezo

17,7087

INR

indijska rupija

81,8630

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/59

---

Ažurirani popis boravišnih dozvola iz članka 2. stavka 15. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL C 247, 13.10.2006., str. 1.; SL C 153, 6.7.2007., str. 5.; SL C 192, 18.8.2007., str. 11.; SL C 271, 14.11.2007., str. 14.; SL C 57, 1.3.2008., str. 31.; SL C 134, 31.5.2008., str. 14.; SL C 207, 14.8.2008., str. 12.; SL C 331, 21.12.2008., str. 13.; SL C 3, 8.1.2009., str. 5.; SL C 64, 19.3.2009., str. 15.; SL C 198, 22.8.2009., str. 9.; SL C 239, 6.10.2009., str. 2.; SL C 298, 8.12.2009., str. 15.; SL C 308, 18.12.2009., str. 20.; SL C 35, 12.2.2010., str. 5.; SL C 82, 30.3.2010., str. 26.; SL C 103, 22.4.2010., str. 8.; SL C 108, 7.4.2011., str. 6.; SL C 157, 27.5.2011., str. 5.; SL C 201, 8.7.2011., str. 1.; SL C 216, 22.7.2011., str. 26.; SL C 283, 27.9.2011., str. 7.; SL C 199, 7.7.2012., str. 5.; SL C 214, 20.7.2012., str. 7.; SL C 298, 4.10.2012., str. 4.; SL C 51, 22.2.2013., str. 6.; SL C 75, 14.3.2013., str. 8.; SL C 77, 15.3.2014., str. 4.; SL C 118, 17.4.2014., str. 9.)

(2014/C 200/04)

Objavljivanje popisa boravišnih dozvola iz članka 2. stavka 15. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (1) temelji se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 34. Zakonika o schengenskim granicama.

Osim objavljivanja u Službenome listu, podaci koji se ažuriraju jednom mjesečno dostupni su na web-mjestu Glavne uprave za unutarnje poslove.

FINSKA

Zamjena popisa objavljenog u SL C 247, 13.10.2006.

1.   Boravišne dozvole izdane u skladu s jedinstvenim obrascem

Izdane prije 1.5.2004.:

| — | Pysyvä oleskelulupa
  (dozvola za stalni boravak) u obliku naljepnice |
| --- | --- |

—

Pysyvä oleskelulupa

(dozvola za stalni boravak) u obliku naljepnice

Izdane od 1.5.2004. do 31.12.2011.:

Boravišne dozvole mogu biti izdane za stalni boravak ili boravak na određeno vrijeme. Dozvole za boravak na određeno vrijeme izdane su za privremeni boravak (dozvola za privremeni boravak) ili produženi boravak (dozvola za produženi boravak).

| — | Pysyvä oleskelulupa
  Dozvola za stalni boravak u obliku naljepnice označena slovom P. |
| --- | --- |

—

Pysyvä oleskelulupa

Dozvola za stalni boravak u obliku naljepnice označena slovom P.

| — | Jatkuva oleskelulupa
  Dozvola za produženi boravak u obliku naljepnice označena slovom A. |
| --- | --- |

—

Jatkuva oleskelulupa

Dozvola za produženi boravak u obliku naljepnice označena slovom A.

| — | Tilapäinen oleskelulupa
  dozvola za privremeni boravak u obliku naljepnice označena slovom B. |
| --- | --- |

—

Tilapäinen oleskelulupa

dozvola za privremeni boravak u obliku naljepnice označena slovom B.

Izdane od 1.5.2007. do 31.12.2011.:

| — | dozvola za dugotrajni boravak u EZ-u za državljane treće zemlje
  boravišna dozvola označena slovima P-EY |
| --- | --- |

—

dozvola za dugotrajni boravak u EZ-u za državljane treće zemlje

boravišna dozvola označena slovima P-EY

Izdane od 1.1.2012.:

Boravišne dozvole mogu biti izdane za stalni boravak ili boravak na određeno vrijeme. Dozvole za boravak na određeno vrijeme izdane su za privremeni boravak (dozvola za privremeni boravak) ili produženi boravak (dozvola za produženi boravak).

| — | Pysyvä oleskelulupa
  Dozvola za stalni boravak u obliku iskaznice označena slovom P. |
| --- | --- |

—

Pysyvä oleskelulupa

Dozvola za stalni boravak u obliku iskaznice označena slovom P.

| — | Jatkuva oleskelulupa
  Dozvola za produženi boravak u obliku iskaznice označena slovom A. |
| --- | --- |

—

Jatkuva oleskelulupa

Dozvola za produženi boravak u obliku iskaznice označena slovom A.

| — | Tilapäinen oleskelulupa
  Dozvola za privremeni boravak u obliku iskaznice označena slovom B. |
| --- | --- |

—

Tilapäinen oleskelulupa

Dozvola za privremeni boravak u obliku iskaznice označena slovom B.

| — | Plava karta EU-a
  Boravišna dozvola u obliku iskaznice označena riječima „EU:n Sininen kortti”. |
| --- | --- |

—

Plava karta EU-a

Boravišna dozvola u obliku iskaznice označena riječima „EU:n Sininen kortti”.

| — | dozvola za dugotrajni boravak u EZ-u za državljane treće zemlje
  boravišna dozvola u obliku iskaznice označena slovima P-EY (izdane do 30.9.2013.) |
| --- | --- |

—

dozvola za dugotrajni boravak u EZ-u za državljane treće zemlje

boravišna dozvola u obliku iskaznice označena slovima P-EY (izdane do 30.9.2013.)

Izdane od 1.10.2013.:

dozvola za dugotrajni boravak u EZ-u za državljane treće zemlje

Boravišna dozvola u obliku iskaznice označena slovima P-EU

2.   Svi ostali dokumenti koji se izdaju državljanima trećih zemalja koji su jednakovrijedni boravišnoj dozvoli

| — | Erityinen henkilökortti A, B, C ja D diplomaatti- ja konsuliedustuston sekä kansainvälisen järjestön Suomessa olevan toimielimen henkilökuntaan kuuluvalle ja hänen perheenjäsenelleen
  (posebna osobna iskaznica koju izdaje Ministarstvo vanjskih poslova zaposlenicima diplomatskih, administrativnih, tehničkih i pomoćnih službi, uključujući članove njihovih obitelji, te osobama u privatnoj službi zaposlenika i osobama koje rade na izgradnji, popravcima ili održavanju tijekom službenih putovanja. Osobna iskaznica sadržava tekst „Ovom iskaznicom odobrava se boravak u Finskoj”) |
| --- | --- |

—

Erityinen henkilökortti A, B, C ja D diplomaatti- ja konsuliedustuston sekä kansainvälisen järjestön Suomessa olevan toimielimen henkilökuntaan kuuluvalle ja hänen perheenjäsenelleen

(posebna osobna iskaznica koju izdaje Ministarstvo vanjskih poslova zaposlenicima diplomatskih, administrativnih, tehničkih i pomoćnih službi, uključujući članove njihovih obitelji, te osobama u privatnoj službi zaposlenika i osobama koje rade na izgradnji, popravcima ili održavanju tijekom službenih putovanja. Osobna iskaznica sadržava tekst „Ovom iskaznicom odobrava se boravak u Finskoj”)

| — | Oleskelulupa diplomaattileimaus, oleskelulupa virkaleimaus tai oleskelulupa ilman erityismerkintää
  (Ministarstvo vanjskih poslova prethodno navedenim osobama izdaje boravišne dozvole u obliku naljepnice s oznakom „diplomaattileimaus” (diplomatska) ili „virkaleimaus” (služba) ili bez navođenja statusa) |
| --- | --- |

—

Oleskelulupa diplomaattileimaus, oleskelulupa virkaleimaus tai oleskelulupa ilman erityismerkintää

(Ministarstvo vanjskih poslova prethodno navedenim osobama izdaje boravišne dozvole u obliku naljepnice s oznakom „diplomaattileimaus” (diplomatska) ili „virkaleimaus” (služba) ili bez navođenja statusa)

Izdane od 1.5.2004. do 29.4.2007.

| — | Pysyvä oleskelulupa
  (dozvola za stalni boravak u obliku iskaznice izdana članovima obitelji državljana EU-a i EGP-a koji su državljani trećih zemalja) |
| --- | --- |

—

Pysyvä oleskelulupa

(dozvola za stalni boravak u obliku iskaznice izdana članovima obitelji državljana EU-a i EGP-a koji su državljani trećih zemalja)

Izdane od 30.4.2007.:

| — | Oleskelukortti
  Boravišna iskaznica izdana članovima obitelji državljana EU-a i EGP-a koji su državljani trećih zemalja. Pravo na stalni boravak („PYSYVÄ/PERMANENT”) ili pravo na boravak na određeno vrijeme (razdoblje valjanosti navedeno) |
| --- | --- |

—

Oleskelukortti

Boravišna iskaznica izdana članovima obitelji državljana EU-a i EGP-a koji su državljani trećih zemalja. Pravo na stalni boravak („PYSYVÄ/PERMANENT”) ili pravo na boravak na određeno vrijeme (razdoblje valjanosti navedeno)

ITALIJA

Zamjena popisa objavljenog u SL C 216, 22.7.2011.

| 1.a | Boravišne dozvole koje se izdaju u skladu s jedinstvenim obrascem kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1030/2002 kako je izmijenjena, valjane u razdoblju od tri mjeseca do najviše pet godina, na temelju jednog od sljedećih razloga:






  — | Affidamento (izdaje se djetetu strancu kojemu je privremeno uskraćeno prikladno obiteljsko okruženje) |
| --- | --- | --- |

1.a

Boravišne dozvole koje se izdaju u skladu s jedinstvenim obrascem kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1030/2002 kako je izmijenjena, valjane u razdoblju od tri mjeseca do najviše pet godina, na temelju jednog od sljedećih razloga:

—

Affidamento (izdaje se djetetu strancu kojemu je privremeno uskraćeno prikladno obiteljsko okruženje)

| — | Apolidia (za osobe bez državljanstva) |
| --- | --- |

—

Apolidia (za osobe bez državljanstva)

| — | Asilo politico (politički azil) |
| --- | --- |

—

Asilo politico (politički azil)

| — | Assistenza minore (boravišna dozvola koja se, po nalogu pravosudnih tijela, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom izdaje roditeljima teško oboljele maloljetne osobe) |
| --- | --- |

—

Assistenza minore (boravišna dozvola koja se, po nalogu pravosudnih tijela, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom izdaje roditeljima teško oboljele maloljetne osobe)

| — | Attesa occupazione (zapošljavanje u tijeku) |
| --- | --- |

—

Attesa occupazione (zapošljavanje u tijeku)

| — | Carta blu UE (plava karta EU-a – provedba Direktive 2009/50/EZ) |
| --- | --- |

—

Carta blu UE (plava karta EU-a – provedba Direktive 2009/50/EZ)

| — | Famiglia (obitelj) |
| --- | --- |

—

Famiglia (obitelj)

| — | Lavoro subordinato (zapošljavanje) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato (zapošljavanje)

| — | Lavoro subordinato stagionale (sezonsko zapošljavanje) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato stagionale (sezonsko zapošljavanje)

| — | Lavoro autonomo (samozapošljavanje) |
| --- | --- |

—

Lavoro autonomo (samozapošljavanje)

| — | Missione (službeno putovanje) |
| --- | --- |

—

Missione (službeno putovanje)

| — | Motivi umanitari (humanitarni razlozi) |
| --- | --- |

—

Motivi umanitari (humanitarni razlozi)

| — | Motivi religiosi (vjerski razlozi) |
| --- | --- |

—

Motivi religiosi (vjerski razlozi)

| — | Protezione sussidiaria (supsidijarna zaštita (boravišna dozvola izdaje se u skladu s Ukazom br. 251 od 19. studenoga 2007. kojim se prenosi Direktiva br. 83/2004/EZ)) |
| --- | --- |

—

Protezione sussidiaria (supsidijarna zaštita (boravišna dozvola izdaje se u skladu s Ukazom br. 251 od 19. studenoga 2007. kojim se prenosi Direktiva br. 83/2004/EZ))

| — | Studio (u svrhu studiranja) |
| --- | --- |

—

Studio (u svrhu studiranja)

| — | Tirocinio formativo/formazione professionale (naukovanje/stručno usavršavanje) |
| --- | --- |

—

Tirocinio formativo/formazione professionale (naukovanje/stručno usavršavanje)

| — | Riacquisto cittadinanza (izdaje se strancu koji čeka dodjelu ili priznanje talijanskog državljanstva) |
| --- | --- |

—

Riacquisto cittadinanza (izdaje se strancu koji čeka dodjelu ili priznanje talijanskog državljanstva)

| — | Ricerca scientifica (znanstveno istraživanje) |
| --- | --- |

—

Ricerca scientifica (znanstveno istraživanje)

| — | Residenza elettiva (boravišna dozvola za osobe koje nisu u radnom odnosu) |
| --- | --- |

—

Residenza elettiva (boravišna dozvola za osobe koje nisu u radnom odnosu)

| — | Volontariato (dobrovoljni rad) |
| --- | --- |

—

Volontariato (dobrovoljni rad)

| — | Vacanze lavoro (radni odmor) |
| --- | --- |

—

Vacanze lavoro (radni odmor)

| 1.b | Boravišne dozvole koje se izdaju u skladu s jedinstvenim obrascem kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1030/2002 kako je izmijenjena, s trajnom valjanošću:






  — | Permesso di soggiorno Ue per soggiornanti di lungo periodo (dozvola za dugotrajan boravak u EU-u u skladu s Direktivom 2003/109/EZ)
  Dozvola za dugotrajan boravak u EZ-u s trajnom valjanošću |
| --- | --- | --- |

1.b

Boravišne dozvole koje se izdaju u skladu s jedinstvenim obrascem kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1030/2002 kako je izmijenjena, s trajnom valjanošću:

—

Permesso di soggiorno Ue per soggiornanti di lungo periodo (dozvola za dugotrajan boravak u EU-u u skladu s Direktivom 2003/109/EZ)

Dozvola za dugotrajan boravak u EZ-u s trajnom valjanošću

| — | Permesso di soggiorno Ue per lungo soggiornanti „ex titolare Carta blu Ue” (dozvola za dugotrajan boravak u EU-u za „bivše nositelje plave karte EU-a” (u skladu s Direktivom 2009/50/EZ) |
| --- | --- |

—

Permesso di soggiorno Ue per lungo soggiornanti „ex titolare Carta blu Ue” (dozvola za dugotrajan boravak u EU-u za „bivše nositelje plave karte EU-a” (u skladu s Direktivom 2009/50/EZ)

2.   Boravišne dozvole u tiskanom obliku

| 2.a | Boravišne dozvole u tiskanom obliku koje se izdaju u novom formatu u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, valjane za razdoblje od najviše tri mjeseca, na temelju jednog od sljedećih razloga:






  — | Cure mediche (liječenje) |
| --- | --- | --- |

2.a

Boravišne dozvole u tiskanom obliku koje se izdaju u novom formatu u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, valjane za razdoblje od najviše tri mjeseca, na temelju jednog od sljedećih razloga:

—

Cure mediche (liječenje)

| — | Gara sportiva (sportsko događanje) |
| --- | --- |

—

Gara sportiva (sportsko događanje)

| — | Missione (službeno putovanje) |
| --- | --- |

—

Missione (službeno putovanje)

Italija je 15. listopada 2013. uvela novu boravišnu dozvolu u tiskanom obliku kojom će se zamijeniti ona koja je trenutačno u uporabi.

| 2.b | Stara boravišna dozvola u tiskanom obliku i dalje je dio ovog Priloga isključivo u sljedećim slučajevima:






  — | Boravišna iskaznica s trajnom valjanošću izdana je u skladu s Direktivom 2003/109/EZ prije stupanja na snagu Zakonodavnog ukaza br. 3 od 8. siječnja 2007. te je Zakonodavnim ukazom izjednačena s dozvolom boravka u EZ-u za osobe s dugotrajnim boravištem |
| --- | --- | --- |

2.b

Stara boravišna dozvola u tiskanom obliku i dalje je dio ovog Priloga isključivo u sljedećim slučajevima:

—

Boravišna iskaznica s trajnom valjanošću izdana je u skladu s Direktivom 2003/109/EZ prije stupanja na snagu Zakonodavnog ukaza br. 3 od 8. siječnja 2007. te je Zakonodavnim ukazom izjednačena s dozvolom boravka u EZ-u za osobe s dugotrajnim boravištem

| — | Boravišna iskaznica za članove obitelji građana EU-a koji su državljani trećih zemalja, s petogodišnjom ili trajnom valjanošću (provedba Direktive 2004/38/EZ) |
| --- | --- |

—

Boravišna iskaznica za članove obitelji građana EU-a koji su državljani trećih zemalja, s petogodišnjom ili trajnom valjanošću (provedba Direktive 2004/38/EZ)

| — | Carta d’identità M. A. E. (osobna iskaznica koju izdaje Ministarstvo vanjskih poslova) (vidjeti Prilog 20.) |
| --- | --- |

—

Carta d’identità M. A. E. (osobna iskaznica koju izdaje Ministarstvo vanjskih poslova) (vidjeti Prilog 20.)

| — | Popis sudionika školskih izleta unutar Europske unije |
| --- | --- |

—

Popis sudionika školskih izleta unutar Europske unije

---

(1)  SL L 105, 13.4.2006., str. 1.

---

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/62

---

Komunikacija Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Ukidanje obveza javnih usluga u odnosu na obavljanje redovitog zračnog prijevoza

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 200/05)

| Država članica | Ujedinjena Kraljevina |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Dundee – zračna luka Heathrow
  Dundee – zračna luka Gatwick
  Dundee – zračna luka Luton
  Dundee – zračna luka London City
  Dundee – zračna luka Southend |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 1. travnja 2014. |
| Datum ukidanja | 9. lipnja 2014. |
| Adresa na kojoj je dostupan tekst i sve ostale važne informacije i/ili dokumentacija u vezi s obvezom javnih usluga | Za više informacija obratiti se:





  Dundee City Council |
| 18 City Square |
| Dundee |
| UJEDINJENO KRALJEVSTVO |
| Tel.: +44 1382433860 |
| E-adresa: karen.lawson@dundeecity.gov.uk |

Država članica

Ujedinjena Kraljevina

Predmetni zračni put

Dundee – zračna luka Heathrow

Dundee – zračna luka Gatwick

Dundee – zračna luka Luton

Dundee – zračna luka London City

Dundee – zračna luka Southend

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

1. travnja 2014.

Datum ukidanja

9. lipnja 2014.

Adresa na kojoj je dostupan tekst i sve ostale važne informacije i/ili dokumentacija u vezi s obvezom javnih usluga

Za više informacija obratiti se:

Dundee City Council

18 City Square

Dundee

UJEDINJENO KRALJEVSTVO

Tel.: +44 1382433860

E-adresa: karen.lawson@dundeecity.gov.uk

---

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/63

---

Informacije koje su priopćile države članice u vezi sa zabranom ribolova

(2014/C 200/06)

U skladu s člankom 35. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1) donesena je odluka o zabrani ribolova kako je utvrđeno u sljedećoj tablici:

| Datum i vrijeme zabrane | 27.3.2014. od 24:00 |
| --- | --- |
| Trajanje | 28.3.2014.–31.12.2014. |
| Država članica | Grčka |
| Stok ili skupina stokova | BFT/AE45WM |
| Vrsta | Plavoperajna tuna (Thunnus Thynnus) |
| Zona | Atlantski ocean, istočno od 45° Z, i Sredozemno more |
| Vrsta (vrste) ribarskih plovila | — |
| Referentni broj | 07/TQ43 |

Datum i vrijeme zabrane

27.3.2014. od 24:00

Trajanje

28.3.2014.–31.12.2014.

Država članica

Grčka

Stok ili skupina stokova

BFT/AE45WM

Vrsta

Plavoperajna tuna (Thunnus Thynnus)

Zona

Atlantski ocean, istočno od 45° Z, i Sredozemno more

Vrsta (vrste) ribarskih plovila

—

Referentni broj

07/TQ43

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 28.6.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 200/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 200/64

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7255 – BSPIH/KFG/Flint)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2014/C 200/07)

| 1. | Dana 19. lipnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Broad Street Principal Investments Holdings, LP („BSPIH”, SAD), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs”, SAD) te poduzetnik KFG Investment, LLC („KFG”, SAD); investicijsko društvo koje je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Koch Industries, Inc. („Koch Industries”, SAD), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad čitavim poduzetnikom Flint Group GmbH („Flint”, Njemačka). |
| --- | --- |

1.

Dana 19. lipnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Broad Street Principal Investments Holdings, LP („BSPIH”, SAD), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika The Goldman Sachs Group, Inc. („Goldman Sachs”, SAD) te poduzetnik KFG Investment, LLC („KFG”, SAD); investicijsko društvo koje je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Koch Industries, Inc. („Koch Industries”, SAD), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad čitavim poduzetnikom Flint Group GmbH („Flint”, Njemačka).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Goldman Sachs: globalno društvo za investicijsko bankarstvo, vrijednosne papire i upravljanje ulaganjima,
  —   Koch Industries: proizvodnja, trgovina i usluge u raznim sektorima poput proizvodnje goriva, petrokemijskih proizvoda i asfalta, upravljanje cjevovodima te trgovina naftom i ostalim proizvodima, proizvodnja celuloze, papira i ambalaže, građevinski proizvodi i kemikalije, kemijski međuproizvodi, polimeri i vlakna, gnojiva, oprema i tehnologija za upravljanje postupcima i kontrolu onečišćenja te stočarstvo,
  —   Flint: svjetski proizvođač i dobavljač tiskarskih boja i drugog tiskarskog potrošnog materijala. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Goldman Sachs: globalno društvo za investicijsko bankarstvo, vrijednosne papire i upravljanje ulaganjima,

—   Koch Industries: proizvodnja, trgovina i usluge u raznim sektorima poput proizvodnje goriva, petrokemijskih proizvoda i asfalta, upravljanje cjevovodima te trgovina naftom i ostalim proizvodima, proizvodnja celuloze, papira i ambalaže, građevinski proizvodi i kemikalije, kemijski međuproizvodi, polimeri i vlakna, gnojiva, oprema i tehnologija za upravljanje postupcima i kontrolu onečišćenja te stočarstvo,

—   Flint: svjetski proizvođač i dobavljač tiskarskih boja i drugog tiskarskog potrošnog materijala.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Europska komisija ocijenila je da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2), treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Europska komisija ocijenila je da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2), treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7255 – BSPIH/KFG/Flint, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7255 – BSPIH/KFG/Flint, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---