# Euroopa Liidu L 210/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 210 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide17. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 210

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide17. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 775/2014, 16. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 776/2014, 16. juuli 2014, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2014/2015. turustusaasta lõpuni | 11 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 777/2014, 16. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 778/2014, 16. juuli 2014, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2014 kuni 30. novembrini 2014 | 15 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/465/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 16. juuli 2014, millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL (
  1
  ) | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 775/2014, 16. juuli 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 776/2014, 16. juuli 2014, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2014/2015. turustusaasta lõpuni

11

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 777/2014, 16. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 778/2014, 16. juuli 2014, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2014 kuni 30. novembrini 2014

15

OTSUSED

2014/465/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 16. juuli 2014, millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL (
  1
  )

2

1

17

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 15. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 774/2014 (millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2014) parandus ( ELT L 209, 16.7.2014 ) | 20 |

Parandused

Komisjoni 15. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 774/2014 (millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2014) parandus ( ELT L 209, 16.7.2014 )

( ELT L 209, 16.7.2014 )

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 775/2014,

16. juuli 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, (1) ning eelkõige selle artikli 12 lõiget 2, mida tuleb lugeda koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2014. aasta määruse (EL) nr 37/2014 (millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmise menetlustega) (2) artikliga 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1236/2005 kehtestatakse keeld eksportida kaupu, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, ning kontroll teatavate selliste kaupade ekspordi üle, mida on võimalik kasutada nimetatud eesmärgil. Kõnealuses määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest, eelkõige sellistest põhimõtetest nagu inimväärikuse austamine ja kaitsmine, õigus elule ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1236/2005 kehtestatakse keeld eksportida kaupu, millel puudub muu praktiline kasutus kui kasutamine surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, ning kontroll teatavate selliste kaupade ekspordi üle, mida on võimalik kasutada nimetatud eesmärgil. Kõnealuses määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest, eelkõige sellistest põhimõtetest nagu inimväärikuse austamine ja kaitsmine, õigus elule ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld.

| (2) | Kontrollitavate või keelatud kaupade nimekirjad on läbi vaadatud, konsulteerides eksperdirühmaga. |
| --- | --- |

(2)

Kontrollitavate või keelatud kaupade nimekirjad on läbi vaadatud, konsulteerides eksperdirühmaga.

| (3) | Üldiselt nõustutakse sellega, et tavalisi käeraudu võib kasutada ohjeldamisvahendina korrakaitse eesmärgil ja sellised käerauad kuuluvad õiguskaitseasutuste tavavarustuse hulka. ÜRO vangide kohtlemise standardsetes miinimumnõuetes keelatakse ahelate ja raudade kasutamine ohjeldamisvahendina ning nähakse ette, et käeraudu ja muid ohjeldamisvahendeid ei kasutata kunagi karistusena. Peale ahelate ja raudade on muid ohjeldamisvahendeid lubatud kasutada ainult teatavatel konkreetsetel eesmärkidel, eelkõige vangi põgenemise vältimiseks transportimise ajal või selleks, et takistada vangil ennast või teisi vigastada. |
| --- | --- |

(3)

Üldiselt nõustutakse sellega, et tavalisi käeraudu võib kasutada ohjeldamisvahendina korrakaitse eesmärgil ja sellised käerauad kuuluvad õiguskaitseasutuste tavavarustuse hulka. ÜRO vangide kohtlemise standardsetes miinimumnõuetes keelatakse ahelate ja raudade kasutamine ohjeldamisvahendina ning nähakse ette, et käeraudu ja muid ohjeldamisvahendeid ei kasutata kunagi karistusena. Peale ahelate ja raudade on muid ohjeldamisvahendeid lubatud kasutada ainult teatavatel konkreetsetel eesmärkidel, eelkõige vangi põgenemise vältimiseks transportimise ajal või selleks, et takistada vangil ennast või teisi vigastada.

| (4) | Pöidla- ja näpuraudu ning kaelaraudu ei ole lubatud korrakaitse eesmärgil kasutada, kuid jalaraudade kasutamine on tavaliselt lubatud. Hambulised pöidla- ja näpurauad, pöidla- ja näpukruvid, varbadega jalarauad ja raskustega jalaahelad põhjustavad oma omaduste tõttu tugevat valu või kannatusi palju tõenäolisemalt kui muud pöidla- ja näpurauad ning muud jalaahelad. |
| --- | --- |

(4)

Pöidla- ja näpuraudu ning kaelaraudu ei ole lubatud korrakaitse eesmärgil kasutada, kuid jalaraudade kasutamine on tavaliselt lubatud. Hambulised pöidla- ja näpurauad, pöidla- ja näpukruvid, varbadega jalarauad ja raskustega jalaahelad põhjustavad oma omaduste tõttu tugevat valu või kannatusi palju tõenäolisemalt kui muud pöidla- ja näpurauad ning muud jalaahelad.

| (5) | Mitme mehhaanilise ohjeldamisvahendi koos kasutamine (nt kui käerauad ja jalarauad on selja taga ühendatud) põhjustab tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui ainult ühe vahendi kasutamine. Selliste aheldamise meetoditega kaasneb sageli lämbumisoht, eelkõige juhul, kui kasutatakse kaelaraudu. |
| --- | --- |

(5)

Mitme mehhaanilise ohjeldamisvahendi koos kasutamine (nt kui käerauad ja jalarauad on selja taga ühendatud) põhjustab tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui ainult ühe vahendi kasutamine. Selliste aheldamise meetoditega kaasneb sageli lämbumisoht, eelkõige juhul, kui kasutatakse kaelaraudu.

| (6) | Seetõttu on vaja keelata kauplemine pöidla- ja näpuraudade, pöidla- ja näpukruvide, varbadega jalaraudade ja raskustega jalaahelatega. Võttes arvesse asjaolu, et nende kasutamine võib olla erandjuhul õigustatud, tuleks kontrollida selliste ahelate ja raudade eksporti, mis ei ole tavalised käerauad. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja keelata kauplemine pöidla- ja näpuraudade, pöidla- ja näpukruvide, varbadega jalaraudade ja raskustega jalaahelatega. Võttes arvesse asjaolu, et nende kasutamine võib olla erandjuhul õigustatud, tuleks kontrollida selliste ahelate ja raudade eksporti, mis ei ole tavalised käerauad.

| (7) | Kontrollid on asjakohased ka üksikute raudade või võrude, nagu kaelarauad või jalarauad, ekspordi korral. |
| --- | --- |

(7)

Kontrollid on asjakohased ka üksikute raudade või võrude, nagu kaelarauad või jalarauad, ekspordi korral.

| (8) | Tavaliste käeraudade mõiste määratlemine käeraudade suuruse kindlaksmääramise teel peaks tooma rohkem selgust selliste käeraudade küsimuses, mille eksporti ei tule kontrollida. |
| --- | --- |

(8)

Tavaliste käeraudade mõiste määratlemine käeraudade suuruse kindlaksmääramise teel peaks tooma rohkem selgust selliste käeraudade küsimuses, mille eksporti ei tule kontrollida.

| (9) | Selliste mehhaaniliste ohjeldamisvahendite nagu käeraudade kasutamine selleks, et aheldada vang põrandale, seinale või lakke kinnitatud fikseeritud objekti külge, ei ole ohjeldamismeetodina lubatav. Seetõttu on vaja keelata kauplemine kõnealusel viisil kinnitatavate raudadega. |
| --- | --- |

(9)

Selliste mehhaaniliste ohjeldamisvahendite nagu käeraudade kasutamine selleks, et aheldada vang põrandale, seinale või lakke kinnitatud fikseeritud objekti külge, ei ole ohjeldamismeetodina lubatav. Seetõttu on vaja keelata kauplemine kõnealusel viisil kinnitatavate raudadega.

| (10) | Nii nagu mehhaaniliste ohjeldamisvahendite koos kasutamine, põhjustavad mitme kinnituskohaga ohjeldamisvahendid tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui nt tavalised käerauad. Aheldamistoolid, -lauad ja -voodid piiravad vangide liikumisvabadust palju rohkem kui nt käeraudade ja jalaraudade kasutamine korraga. Piinamise või ebainimliku kohtlemise olemuslik oht suureneb, kui ohjeldamismeetodit kasutatakse pikema ajavahemiku jooksul. Seetõttu on vaja keelata kauplemine aheldamistoolide, -laudade ja -vooditega. |
| --- | --- |

(10)

Nii nagu mehhaaniliste ohjeldamisvahendite koos kasutamine, põhjustavad mitme kinnituskohaga ohjeldamisvahendid tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui nt tavalised käerauad. Aheldamistoolid, -lauad ja -voodid piiravad vangide liikumisvabadust palju rohkem kui nt käeraudade ja jalaraudade kasutamine korraga. Piinamise või ebainimliku kohtlemise olemuslik oht suureneb, kui ohjeldamismeetodit kasutatakse pikema ajavahemiku jooksul. Seetõttu on vaja keelata kauplemine aheldamistoolide, -laudade ja -vooditega.

| (11) | Keeldu ei tuleks kohaldada ainult rihmade ja vöödega varustatud toolide, laudade ja voodite suhtes, sest teatavates olukordades võib nende kasutamine olla õigustatud lühikese ajavahemiku jooksul, nt vältimaks, et erutusseisundis patsient vigastab ennast või teisi. Rihmade, vööde ja muude ohjeldamisvahendite kasutamisel patsientide ohjeldamiseks puudub siiski teraapiline või meditsiiniline põhjendus. |
| --- | --- |

(11)

Keeldu ei tuleks kohaldada ainult rihmade ja vöödega varustatud toolide, laudade ja voodite suhtes, sest teatavates olukordades võib nende kasutamine olla õigustatud lühikese ajavahemiku jooksul, nt vältimaks, et erutusseisundis patsient vigastab ennast või teisi. Rihmade, vööde ja muude ohjeldamisvahendite kasutamisel patsientide ohjeldamiseks puudub siiski teraapiline või meditsiiniline põhjendus.

| (12) | Puur- ja võrkvoodid ei ole patsientide ja vangide ohjeldamiseks asjakohased vahendid. Seetõttu on vaja keelata kauplemine puur- ja võrkvooditega. |
| --- | --- |

(12)

Puur- ja võrkvoodid ei ole patsientide ja vangide ohjeldamiseks asjakohased vahendid. Seetõttu on vaja keelata kauplemine puur- ja võrkvooditega.

| (13) | Selleks et kaitsta töötajaid ja teisi inimesi sülitamise eest, sunnitakse vange mõnikord kandma nn sülitamist takistavat maski. Kuna mask katab suu ja sageli ka nina, kujutab see olemuslikku lämbumisohtu. Kui seda kasutatakse koos ohjeldamisvahenditega, nagu käerauad, on ka kaelavigastuse oht. Seetõttu tuleks sülitamist takistavate maskide eksporti kontrollida. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta töötajaid ja teisi inimesi sülitamise eest, sunnitakse vange mõnikord kandma nn sülitamist takistavat maski. Kuna mask katab suu ja sageli ka nina, kujutab see olemuslikku lämbumisohtu. Kui seda kasutatakse koos ohjeldamisvahenditega, nagu käerauad, on ka kaelavigastuse oht. Seetõttu tuleks sülitamist takistavate maskide eksporti kontrollida.

| (14) | Üldiselt nõustutakse sellega, et nuiad või kumminuiad kuuluvad õiguskaitseasutuste tavavarustuse hulka ja kilbid kuuluvad tavalisse kaitsevarustusse. Kauplemine nn ogadega nuiadega on juba keelatud, sest sellised nuiad põhjustavad tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui tavalised kumminuiad. Ühtlasi on vaja keelata kauplemine ogadega kilpidega. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt nõustutakse sellega, et nuiad või kumminuiad kuuluvad õiguskaitseasutuste tavavarustuse hulka ja kilbid kuuluvad tavalisse kaitsevarustusse. Kauplemine nn ogadega nuiadega on juba keelatud, sest sellised nuiad põhjustavad tugevat valu või kannatusi tõenäolisemalt kui tavalised kumminuiad. Ühtlasi on vaja keelata kauplemine ogadega kilpidega.

| (15) | Kehaline karistamine, nagu piitsutamine, kujutab endast piinamist või muud julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist. Nuudid ja muud piitsad, millel on mitu nööri või rihma, on mõeldud inimeste piitsutamiseks karistusena ja nende kasutamine on seadusega keelatud. Piitsad, millel on üks ogade, kidade või muude samalaadsete elementidega nöör või rihm, kujutavad endast olemuslikku ohtu, põhjustades tugevat valu või kannatusi, ja ka nende kasutamine on seadusega keelatud. Seetõttu on vaja keelata kauplemine selliste piitsadega. Selliste piitsade kasutamine, millel on üks ilma ogade või kidadeta nöör või rihm, on nii seaduspärane kui ka seadusega keelatud ning nendega kauplemist ei tuleks seetõttu keelata. |
| --- | --- |

(15)

Kehaline karistamine, nagu piitsutamine, kujutab endast piinamist või muud julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist. Nuudid ja muud piitsad, millel on mitu nööri või rihma, on mõeldud inimeste piitsutamiseks karistusena ja nende kasutamine on seadusega keelatud. Piitsad, millel on üks ogade, kidade või muude samalaadsete elementidega nöör või rihm, kujutavad endast olemuslikku ohtu, põhjustades tugevat valu või kannatusi, ja ka nende kasutamine on seadusega keelatud. Seetõttu on vaja keelata kauplemine selliste piitsadega. Selliste piitsade kasutamine, millel on üks ilma ogade või kidadeta nöör või rihm, on nii seaduspärane kui ka seadusega keelatud ning nendega kauplemist ei tuleks seetõttu keelata.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1236/2005 II lisa punktis 2.1 ja III lisa punktis 2.1 nimetatud elektrišokirelvade ja -vahenditega seoses on asjakohane jätta välja madalaim väljundpinge 10 000 V, püüdes vältida olukorda, kus kauplemise keelust ja ekspordikontrollist hoitakse kõrvale, kaubeldes relvade ja vahenditega, millega on võimalik anda elektrišokk, kuid mille väljundpinge on natuke madalam. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1236/2005 II lisa punktis 2.1 ja III lisa punktis 2.1 nimetatud elektrišokirelvade ja -vahenditega seoses on asjakohane jätta välja madalaim väljundpinge 10 000 V, püüdes vältida olukorda, kus kauplemise keelust ja ekspordikontrollist hoitakse kõrvale, kaubeldes relvade ja vahenditega, millega on võimalik anda elektrišokk, kuid mille väljundpinge on natuke madalam.

| (17) | Lisaks sellele on oluline laiendada ekspordikontrolli kohaldamisala, et edaspidi kontrollida lisaks kaasaskantavatele relvadele ka fikseeritud või paigaldatavaid elektrišokirelvi, hõlmates nii paljusid valdkondi ja olles suunatud paljude üksikisikute vastu. Neid relvi nimetatakse sageli nn mittesurmavateks relvadeks, kuid nende kasutamisega kaasneb vähemalt sama suur tugeva valu või kannatuste põhjustamise oht kui kaasaskantavate elektrišokirelvade kasutamisega. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks sellele on oluline laiendada ekspordikontrolli kohaldamisala, et edaspidi kontrollida lisaks kaasaskantavatele relvadele ka fikseeritud või paigaldatavaid elektrišokirelvi, hõlmates nii paljusid valdkondi ja olles suunatud paljude üksikisikute vastu. Neid relvi nimetatakse sageli nn mittesurmavateks relvadeks, kuid nende kasutamisega kaasneb vähemalt sama suur tugeva valu või kannatuste põhjustamise oht kui kaasaskantavate elektrišokirelvade kasutamisega.

| (18) | Tegutsemisvõimetuks muutvaid keemilisi aineid levitavate kaasaskantavate relvade või seadmete ekspordikontrolli kohaldamisala on asjakohane laiendada, et see hõlmaks ka selliseid ärritavaid keemilisi aineid levitavaid relvi ja seadmeid, mis kuuluvad massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite hulka. |
| --- | --- |

(18)

Tegutsemisvõimetuks muutvaid keemilisi aineid levitavate kaasaskantavate relvade või seadmete ekspordikontrolli kohaldamisala on asjakohane laiendada, et see hõlmaks ka selliseid ärritavaid keemilisi aineid levitavaid relvi ja seadmeid, mis kuuluvad massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite hulka.

| (19) | Kuna turustatakse ärritavaid keemilisi aineid levitavaid fikseeritud seadmeid, mida saab kasutada siseruumides, ja selliste ainete kasutamine siseruumides kujutab endast tugeva valu või kannatuste põhjustamise ohtu, mida ei seostata selliste ainete tavapärase kasutamisega välitingimustes, tuleks selliste seadmete eksporti kontrollida. |
| --- | --- |

(19)

Kuna turustatakse ärritavaid keemilisi aineid levitavaid fikseeritud seadmeid, mida saab kasutada siseruumides, ja selliste ainete kasutamine siseruumides kujutab endast tugeva valu või kannatuste põhjustamise ohtu, mida ei seostata selliste ainete tavapärase kasutamisega välitingimustes, tuleks selliste seadmete eksporti kontrollida.

| (20) | Ekspordikontrolli tuleks kohaldada ka fikseeritud või paigaldatavate seadmete suhtes, mis levitavad tegutsemisvõimetuks muutvaid või ärritavaid aineid, mis levivad väga kaugele, juhul kui selliste seadmete suhtes ei kohaldata veel ekspordikontrolli nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (3) kohaselt. Neid seadmeid nimetatakse sageli nn mittesurmavateks seadmeteks, kuid nende kasutamisega kaasneb vähemalt sama suur tugeva valu või kannatuste põhjustamise oht kui kaasaskantavate relvade või seadmete kasutamisega. Kuigi vesi ei kuulu tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate keemiliste mõjurite hulka, saab veekahureid kasutada selliste mõjurite levitamiseks vedelal kujul ja nende eksporti tuleks kontrollida. |
| --- | --- |

(20)

Ekspordikontrolli tuleks kohaldada ka fikseeritud või paigaldatavate seadmete suhtes, mis levitavad tegutsemisvõimetuks muutvaid või ärritavaid aineid, mis levivad väga kaugele, juhul kui selliste seadmete suhtes ei kohaldata veel ekspordikontrolli nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (3) kohaselt. Neid seadmeid nimetatakse sageli nn mittesurmavateks seadmeteks, kuid nende kasutamisega kaasneb vähemalt sama suur tugeva valu või kannatuste põhjustamise oht kui kaasaskantavate relvade või seadmete kasutamisega. Kuigi vesi ei kuulu tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate keemiliste mõjurite hulka, saab veekahureid kasutada selliste mõjurite levitamiseks vedelal kujul ja nende eksporti tuleks kontrollida.

| (21) | Pipragaasi (OC) ja pelargoonhappe vanillüülamiidi (PAVA) suhtes kohaldatavat ekspordikontrolli tuleks täiendada neid aineid sisaldavate teatavate segude ekspordikontrolliga, sest neid segusid saab kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjuritena või kasutada selliste mõjurite tootmiseks. Vajaduse korral tuleb täpsustada, et viited tegutsemisvõimetuks muutvatele või ärritavatele keemilistele mõjuritele tuleb esitada nii, et need hõlmaksid pipragaasi ja segusid, mis seda sisaldavad. |
| --- | --- |

(21)

Pipragaasi (OC) ja pelargoonhappe vanillüülamiidi (PAVA) suhtes kohaldatavat ekspordikontrolli tuleks täiendada neid aineid sisaldavate teatavate segude ekspordikontrolliga, sest neid segusid saab kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjuritena või kasutada selliste mõjurite tootmiseks. Vajaduse korral tuleb täpsustada, et viited tegutsemisvõimetuks muutvatele või ärritavatele keemilistele mõjuritele tuleb esitada nii, et need hõlmaksid pipragaasi ja segusid, mis seda sisaldavad.

| (22) | Kombineeritud nomenklatuuri kood OC tuleks asendada teise koodiga ja määruse (EÜ) nr 1236/2005 II ja III lisas osutatud kaupade nimekirjadesse tuleks lisada mitu koodi. |
| --- | --- |

(22)

Kombineeritud nomenklatuuri kood OC tuleks asendada teise koodiga ja määruse (EÜ) nr 1236/2005 II ja III lisas osutatud kaupade nimekirjadesse tuleks lisada mitu koodi.

| (23) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toodete ekspordi ühiseid eeskirju käsitleva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toodete ekspordi ühiseid eeskirju käsitleva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1236/2005 muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

1)

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

| 2) | III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 18, 21.1.2014, lk 1.

2

(3)  Nõukogu ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, 8. detsember 2008, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

3

---

I LISA

„II LISA

Artiklites 3 ja 4 nimetatud kaupade nimekiri

Sissejuhatav märkus

Käesolevas lisas esitatud CN-koodid viitavad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (1) I lisa teises osas esitatud koodidele.

Kui CN-koodi ees on tähis „ex”, moodustavad määruses (EÜ) nr 1236/2005 nimetatud kaubad ainult osa CN-koodiga hõlmatud kaupadest ning need kaubad määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud kirjelduse ja CN-koodi põhjal.

Märkused

| 1. | 1. jaotise punktides 1.3 ja 1.4 inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmete hulka ei kuulu meditsiinitehnilised kaubad. |
| --- | --- |

1.

1. jaotise punktides 1.3 ja 1.4 inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmete hulka ei kuulu meditsiinitehnilised kaubad.

| 2. | Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehased) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.







  NB! | Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi kontrolli alla kuuluvad või komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. |
| --- | --- | --- |

2.

Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehased) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

NB!

Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi kontrolli alla kuuluvad või komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| | 1. | Järgmised inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmed |

CN-kood

Kauba kirjeldus

1.

ex 4421 90 97

ex 8208 90 00

| 1.1. | Võllad ja giljotiinid |
| --- | --- |

1.1.

Võllad ja giljotiinid

ex 8543 70 90

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

| 1.2. | Elektritoolid inimeste hukkamiseks |
| --- | --- |

1.2.

Elektritoolid inimeste hukkamiseks

ex 9406 00 38

ex 9406 00 80

| 1.3. | Õhukindlad, nt terasest või klaasist kambrid inimeste hukkamiseks surmava gaasi või muu aine abil |
| --- | --- |

1.3.

Õhukindlad, nt terasest või klaasist kambrid inimeste hukkamiseks surmava gaasi või muu aine abil

ex 8413 81 00

ex 9018 90 50

ex 9018 90 60

ex 9018 90 84

| 1.4. | Automaatsed surmava keemilise aine manustamise süsteemid inimeste hukkamiseks |
| --- | --- |

1.4.

Automaatsed surmava keemilise aine manustamise süsteemid inimeste hukkamiseks

| 2. | Järgmised seadmed, mida õiguskaitseasutused ei tohi kasutada inimeste ohjeldamiseks |
| --- | --- |

2.

ex 8543 70 90

| 2.1. | Elektrišokiseadmed, mida ohjeldatav inimene kannab kehal, nagu vööd, varrukad ja kätised, inimeste ohjeldamiseks elektrišoki abil |
| --- | --- |

2.1.

Elektrišokiseadmed, mida ohjeldatav inimene kannab kehal, nagu vööd, varrukad ja kätised, inimeste ohjeldamiseks elektrišoki abil

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

| 2.2. | Pöidlarauad, näpurauad, pöidlakruvid ja näpukruvid

  Märkus

  See punkt hõlmab nii hambulisi kui ka hammasteta raudu ja kruvisid |
| --- | --- |

2.2.

Pöidlarauad, näpurauad, pöidlakruvid ja näpukruvid

Märkus

See punkt hõlmab nii hambulisi kui ka hammasteta raudu ja kruvisid

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 2.3. | Varbadega jalarauad, raskustega jalaahelad ning rühmaahelad, mis koosnevad varbadega jalaraudadest või raskustega jalaahelatest






  1. | Varbadega jalarauad on ahelad või jalavõrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud paindumatu, tavaliselt metallist varvaga |
| --- | --- | --- |

2.3.

Varbadega jalarauad, raskustega jalaahelad ning rühmaahelad, mis koosnevad varbadega jalaraudadest või raskustega jalaahelatest

1.

Varbadega jalarauad on ahelad või jalavõrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud paindumatu, tavaliselt metallist varvaga

| 2. | See punkt hõlmab varbadega jalaraudu ja raskustega jalaahelaid, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega |
| --- | --- |

2.

See punkt hõlmab varbadega jalaraudu ja raskustega jalaahelaid, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 2.4. | Seina, põranda või lae külge kinnitatavad rauad inimeste ohjeldamiseks |
| --- | --- |

2.4.

Seina, põranda või lae külge kinnitatavad rauad inimeste ohjeldamiseks

ex 9401 61 00

ex 9401 69 00

ex 9401 71 00

ex 9401 79 00

ex 9401 80 00

ex 9402 10 00

| 2.5. | Aheldamistoolid: ahelate või muude seadmetega toolid inimese ohjeldamiseks

  Märkus

  See punkt ei keela ainult rihmade või vöödega toole. |
| --- | --- |

2.5.

Aheldamistoolid: ahelate või muude seadmetega toolid inimese ohjeldamiseks

Märkus

See punkt ei keela ainult rihmade või vöödega toole.

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 20 80

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.6. | Aheldamislauad ja aheldamisvoodid: ahelate või muude seadmetega lauad ja voodid inimese ohjeldamiseks

  Märkus

  See punkt ei keela ainult rihmade või vöödega laudu ja voodeid. |
| --- | --- |

2.6.

Aheldamislauad ja aheldamisvoodid: ahelate või muude seadmetega lauad ja voodid inimese ohjeldamiseks

Märkus

See punkt ei keela ainult rihmade või vöödega laudu ja voodeid.

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.7. | Puurvoodid: voodid, mis kujutavad endast puuri (neli seina ja lagi) või samalaadset struktuuri ja võimaldavad sulgeda inimese voodisse, mille lakke või ühele või mitmele küljele saab paigaldada metallist või muust materjalist varvad ning mida saab avada ainult väljastpoolt |
| --- | --- |

2.7.

Puurvoodid: voodid, mis kujutavad endast puuri (neli seina ja lagi) või samalaadset struktuuri ja võimaldavad sulgeda inimese voodisse, mille lakke või ühele või mitmele küljele saab paigaldada metallist või muust materjalist varvad ning mida saab avada ainult väljastpoolt

ex 9402 90 00

ex 9403 20 20

ex 9403 50 00

ex 9403 70 00

ex 9403 81 00

ex 9403 89 00

| 2.8. | Võrkvoodid: voodid, mis kujutavad endast puuri (neli seina ja lagi) või samalaadset struktuuri ja võimaldavad sulgeda inimese voodisse, mille lakke või ühele või mitmele küljele saab paigaldada võrgu ning mida saab avada ainult väljastpoolt |
| --- | --- |

2.8.

Võrkvoodid: voodid, mis kujutavad endast puuri (neli seina ja lagi) või samalaadset struktuuri ja võimaldavad sulgeda inimese voodisse, mille lakke või ühele või mitmele küljele saab paigaldada võrgu ning mida saab avada ainult väljastpoolt

| 3. | Järgmised kaasaskantavad seadmed, mida õiguskaitseasutused ei tohi kasutada massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks |
| --- | --- |

3.

ex 9304 00 00

| 3.1. | Kumminuiad või metallist või muust materjalist nuiad, millel on metallist ogadega pea |
| --- | --- |

3.1.

Kumminuiad või metallist või muust materjalist nuiad, millel on metallist ogadega pea

ex 3926 90 97

ex 7326 90 98

| 3.2. | Metallist ogadega kilbid |
| --- | --- |

3.2.

Metallist ogadega kilbid

| 4. | Järgmised piitsad |
| --- | --- |

4.

ex 6602 00 00

| 4.1. | Piitsad, millel on mitu nööri või rihma, nagu nuudid või nn üheksasabalised kassid |
| --- | --- |

4.1.

Piitsad, millel on mitu nööri või rihma, nagu nuudid või nn üheksasabalised kassid

ex 6602 00 00

| 4.2. | Piitsad, millel on üks või mitu nööri või rihma, mis on varustatud nööri või rihma mõju tugevdavate kidade, konksude, orade, metalltraadi või samalaadsega” |
| --- | --- |

4.2.

Piitsad, millel on üks või mitu nööri või rihma, mis on varustatud nööri või rihma mõju tugevdavate kidade, konksude, orade, metalltraadi või samalaadsega”

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

---

II LISA

„III LISA

Artiklis 5 osutatud kaupade nimekiri

Sissejuhatav märkus

Käesolevas lisas esitatud CN-koodid viitavad määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa teises osas esitatud koodidele.

Kui CN-koodi ees on tähis „ex”, moodustavad määruses (EÜ) nr 1236/2005 nimetatud kaubad ainult osa CN-koodiga hõlmatud kaupadest ning need kaubad määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud kirjelduse ja CN-koodi põhjal.

Märkused

| 1. | Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.







  NB! | Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või kontrolli alla kuuluvad komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

NB!

Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või kontrolli alla kuuluvad komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

| 2. | Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid. |
| --- | --- |

2.

Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| | 1. | Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed |

CN-kood

Kauba kirjeldus

1.

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 1.1. | Ahelad ja rühmaahelad






  1. | Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ahelad ja rühmaahelad

1.

Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga

| 2. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid.

| 3. | See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu”. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:






  — | nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud; |
| --- | --- | --- |

3.

See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu”. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

—

nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud;

| — | kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus; |
| --- | --- |

—

kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;

| — | kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning |
| --- | --- |

—

kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning

| — | käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust. |
| --- | --- |

—

käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust.

ex 7326 90 98

ex 7616 99 90

ex 8301 50 00

ex 3926 90 97

ex 4203 30 00

ex 4203 40 00

ex 4205 00 90

ex 6217 10 00

ex 6307 90 98

| 1.2. | Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

  Märkus

  See punkt hõlmab kaelaraudu ja muid üksikuid raudu või võrusid, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega |
| --- | --- |

1.2.

Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

Märkus

See punkt hõlmab kaelaraudu ja muid üksikuid raudu või võrusid, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

ex 6505 00 10

ex 6505 00 90

ex 6506 91 00

ex 6506 99 10

ex 6506 99 90

| 1.3. | Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist

  Märkus

  See punkt hõlmab sülitamist takistavaid maske, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega |
| --- | --- |

1.3.

Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist

Märkus

See punkt hõlmab sülitamist takistavaid maske, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

| 2. | Järgmised relvad ja vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks |
| --- | --- |

2.

ex 8543 70 90

ex 9304 00 00

| 2.1. | Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid






  1. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid |
| --- | --- | --- |

2.1.

Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid

1.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid

| 2. | See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

ex 8543 90 00

ex 9305 99 00

| 2.2. | Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi

  Märkus

  Järgmisi kaupu peetakse olulisteks osadeks:






  — | seade, mis tekitab elektrišoki, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi

Märkus

Järgmisi kaupu peetakse olulisteks osadeks:

—

seade, mis tekitab elektrišoki,

| — | lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning |
| --- | --- |

—

lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning

| — | elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse |
| --- | --- |

—

elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse

ex 8543 70 90

ex 9304 00 00

| 2.3. | Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks |
| --- | --- |

2.3.

Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks

| 3. | Järgmised tegutsemisvõimetuks muutvaid või ärritavaid keemilisi aineid ning teatavaid seotud aineid levitavad relvad või seadmed massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks |
| --- | --- |

3.

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

ex 9304 00 00

| 3.1. | Kaasaskantavad relvad või seadmed, millega doseeritakse tegutsemisvõimetuks muutvat või ärritavat keemilist ainet ühele inimesele või levitatakse sellise aine annus nt kas pihustades või pilvena väikeses piirkonnas






  1. | Sellesse punkti ei kuulu sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja  (1) punkti ML7 alapunkti e kuuluvad seadmed. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Kaasaskantavad relvad või seadmed, millega doseeritakse tegutsemisvõimetuks muutvat või ärritavat keemilist ainet ühele inimesele või levitatakse sellise aine annus nt kas pihustades või pilvena väikeses piirkonnas

1.

Sellesse punkti ei kuulu sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja  (1) punkti ML7 alapunkti e kuuluvad seadmed.

| 2. | See punkt ei hõlma individuaalseid kaasaskantavaid seadmeid, isegi kui need sisaldavad keemilist ainet, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma individuaalseid kaasaskantavaid seadmeid, isegi kui need sisaldavad keemilist ainet, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

| 3. | Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks. |
| --- | --- |

3.

Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks.

ex 2924 29 98

| 3.2. | Pelargoonhappe vanillüülamiid (PAVA) (CAS RN 2444-46-4) |
| --- | --- |

3.2.

Pelargoonhappe vanillüülamiid (PAVA) (CAS RN 2444-46-4)

ex 3301 90 30

| 3.3. | Pipragaas (Oleoresin capsicum, OC) (CAS RN 8023-77-6) |
| --- | --- |

3.3.

Pipragaas (Oleoresin capsicum, OC) (CAS RN 8023-77-6)

ex 2924 29 98

ex 2939 99 00

ex 3301 90 30

ex 3302 10 90

ex 3302 90 10

ex 3302 90 90

ex 3824 90 97

| 3.4. | Segud, mis sisaldavad vähemalt 0,3 kaaluprotsenti PAVAt või OCd ja lahustit (nagu etanool, 1-propanool või heksaan), mida saab sellisel kujul kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjuritena, eelkõige aerosoolina või vedelal kujul, või kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjurite tootmiseks






  1. | See punkt ei hõlma kastmeid ja nende koostisaineid, suppe või nende koostisaineid ning maitseainesegusid, eeldusel et PAVA või OC ei ole ainus nende koostises olev maitseaine |
| --- | --- | --- |

3.4.

Segud, mis sisaldavad vähemalt 0,3 kaaluprotsenti PAVAt või OCd ja lahustit (nagu etanool, 1-propanool või heksaan), mida saab sellisel kujul kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjuritena, eelkõige aerosoolina või vedelal kujul, või kasutada tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate mõjurite tootmiseks

1.

See punkt ei hõlma kastmeid ja nende koostisaineid, suppe või nende koostisaineid ning maitseainesegusid, eeldusel et PAVA või OC ei ole ainus nende koostises olev maitseaine

| 2. | See punkt ei hõlma ravimeid, mille turustamiseks on antud luba kooskõlas liidu õigusega  (2) |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma ravimeid, mille turustamiseks on antud luba kooskõlas liidu õigusega  (2)

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

| 3.5. | Tegutsemisvõimetuks muutvaid või ärritavaid keemilisi aineid levitavad fikseeritud seadmed, mille saab kinnitada hoone siseruumides asuva seina või lae külge ning mis koosnevad tegutsemisvõimetuks muutva või ärritava keemilise mõjuri kanistrist ja mis aktiveeritakse kaugjuhtimissüsteemi teel

  Märkus

  Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA, peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks |
| --- | --- |

3.5.

Tegutsemisvõimetuks muutvaid või ärritavaid keemilisi aineid levitavad fikseeritud seadmed, mille saab kinnitada hoone siseruumides asuva seina või lae külge ning mis koosnevad tegutsemisvõimetuks muutva või ärritava keemilise mõjuri kanistrist ja mis aktiveeritakse kaugjuhtimissüsteemi teel

Märkus

Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA, peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks

ex 8424 20 00

ex 8424 89 00

ex 9304 00 00

| 3.6. | Fikseeritud või paigaldatavad seadmed, mida kasutatakse selliste tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate keemiliste mõjurite levitamiseks, mis levivad väga kaugele ja mida ei saa kinnitada hoone siseruumides asuva seina või lae külge






  1. | Sellesse punkti ei kuulu sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja punkti ML7 alapunkti e kuuluvad seadmed |
| --- | --- | --- |

3.6.

Fikseeritud või paigaldatavad seadmed, mida kasutatakse selliste tegutsemisvõimetuks muutvate või ärritavate keemiliste mõjurite levitamiseks, mis levivad väga kaugele ja mida ei saa kinnitada hoone siseruumides asuva seina või lae külge

1.

Sellesse punkti ei kuulu sõjaliste kaupade ühise Euroopa Liidu nimekirja punkti ML7 alapunkti e kuuluvad seadmed

| 2. | See punkt hõlmab ka veekahureid |
| --- | --- |

2.

See punkt hõlmab ka veekahureid

| 3. | Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks |
| --- | --- |

3.

Lisaks sellistele keemilistele ainetele nagu massirahutuste ohjeldamiseks mõeldud keemilised mõjurid või PAVA peetakse punktidesse 3.3 ja 3.4 kuuluvaid kaupu tegutsemisvõimetuks muutvateks või ärritavateks keemilisteks aineteks

| 4. | Järgmised tooted, mida on võimalik kasutada inimeste hukkamiseks surmava süsti teel |
| --- | --- |

4.

ex 2933 53 90

[a–f]

ex 2933 59 95

[g ja h]

| 4.1. | Lühi- ja kiiretoimelised anesteetikumid (barbituraadid), sealhulgas, kuid mitte ainult:






  a) | amobarbitaal (CAS RN 57-43-2) |
| --- | --- | --- |

4.1.

Lühi- ja kiiretoimelised anesteetikumid (barbituraadid), sealhulgas, kuid mitte ainult:

a)

amobarbitaal (CAS RN 57-43-2)

| b) | amobarbitaal-naatriumsool (CAS RN 64-43-7) |
| --- | --- |

b)

amobarbitaal-naatriumsool (CAS RN 64-43-7)

| c) | pentobarbitaal (CAS RN 76-74-4) |
| --- | --- |

c)

pentobarbitaal (CAS RN 76-74-4)

| d) | pentobarbitaal-naatriumsool (CAS 57-33-0) |
| --- | --- |

d)

pentobarbitaal-naatriumsool (CAS 57-33-0)

| e) | sekobarbitaal (CAS RN 76-73-3) |
| --- | --- |

e)

sekobarbitaal (CAS RN 76-73-3)

| f) | sekobarbitaal-naatriumsool (CAS RN 309-43-3) |
| --- | --- |

f)

sekobarbitaal-naatriumsool (CAS RN 309-43-3)

| g) | tiopentaal (CAS RN 76-75-5) |
| --- | --- |

g)

tiopentaal (CAS RN 76-75-5)

| h) | tiopentaal-naatriumsool (CAS RN 71-73-8), tuntud ka kui tiopentoon-naatrium |
| --- | --- |

h)

tiopentaal-naatriumsool (CAS RN 71-73-8), tuntud ka kui tiopentoon-naatrium

ex 3003 90 00

ex 3004 90 00

ex 3824 90 97

Märkus

See punkt hõlmab ka tooteid, mis sisaldavad ühte anesteetikumi, mis on kantud lühi- või kiiretoimeliste anesteetikumide (barbituraadid) nimekirja.

| 5. | Järgmised inimeste hukkamiseks välja töötatud seadmed |
| --- | --- |

5.

ex 8208 90 00

| 5.1. | Giljotiiniterad” |
| --- | --- |

5.1.

Giljotiiniterad”

---

(1)  Viimase versiooni võttis nõukogu vastu 11. märtsil 2013 (ELT C 90, 27.3.2013, lk 1).

1

(2)  Vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

2

---

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 776/2014,

16. juuli 2014,

millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2014/2015. turustusaasta lõpuni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 139 lõiget 2 ja artikli 144 esimese lõigu punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvoodist üle toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni kindlaks määratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaks määratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaks määratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi.

| (3) | Teatavate ELi suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on Euroopa Liidust eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning neil on olemas traditsioonilised turud väljaspool Euroopa Liitu. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ELi tootjad võiksid jätkata tarneid oma traditsioonilistele turgudele. |
| --- | --- |

(3)

Teatavate ELi suhkru- ja isoglükoositootjate jaoks on Euroopa Liidust eksportimine nende majandustegevuse oluline osa ning neil on olemas traditsioonilised turud väljaspool Euroopa Liitu. Suhkru ja isoglükoosi eksportimine nendele turgudele võib olla majanduslikult elujõuline ka ilma eksporditoetusi andmata. Seetõttu tuleb kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi ekspordile määrata koguseline piirang, et asjaomased ELi tootjad võiksid jätkata tarneid oma traditsioonilistele turgudele.

| (4) | 2014/2015. turustusaastaks prognoositakse, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud seada esialgu järgmiselt: kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina) ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel 70 000 tonni (kuivainena). |
| --- | --- |

(4)

2014/2015. turustusaastaks prognoositakse, et turunõudlusele vastaks see, kui koguselised piirangud seada esialgu järgmiselt: kvoodivälise suhkru eksportimisel 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina) ja kvoodivälise isoglükoosi eksportimisel 70 000 tonni (kuivainena).

| (5) | ELi suhkrueksport teatavatesse lähedal asuvatesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu, ja selleks, et viia pettuseoht miinimumini ning ära hoida kuritarvitamist, mis seisneb kvoodivälise suhkru reimportimises või ELi uuesti sissevedamises, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad lubatud sihtkohtade hulgast välja arvata. |
| --- | --- |

(5)

ELi suhkrueksport teatavatesse lähedal asuvatesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu, ja selleks, et viia pettuseoht miinimumini ning ära hoida kuritarvitamist, mis seisneb kvoodivälise suhkru reimportimises või ELi uuesti sissevedamises, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad lubatud sihtkohtade hulgast välja arvata.

| (6) | Arvestades, et hinnangute kohaselt on isoglükoosi puhul pettuseoht väiksem, mis on tingitud kõnealuse toote laadist, ei ole vaja piirata kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks lubatud sihtkohtade hulka. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades, et hinnangute kohaselt on isoglükoosi puhul pettuseoht väiksem, mis on tingitud kõnealuse toote laadist, ei ole vaja piirata kvoodivälise isoglükoosi eksportimiseks lubatud sihtkohtade hulka.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodivälise suhkru eksportimise koguselise piirangu kindlaksmääramine

1.   Turustusaastal 2014/2015 on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 650 000 tonni.

2.   Lõikes 1 kindlaks määratud koguselise piirangu ulatuses on eksport lubatud kõikidesse sihtkohtadesse, välja arvatud järgmised:

| a) | kolmandad riigid: Albaania, Andorra, Bosnia ja Hertsegoviina, Liechtenstein, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo, (3) Montenegro, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino ja Serbia; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Albaania, Andorra, Bosnia ja Hertsegoviina, Liechtenstein, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo, (3) Montenegro, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino ja Serbia;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d'Italia omavalitsusüksused ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d'Italia omavalitsusüksused ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

Artikkel 2

Kvoodivälise isoglükoosi eksportimise koguselise piirangu kindlaksmääramine

1.   2014/2015. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodide 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva kvoodivälise isoglükoosi ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 70 000 tonni kuivainena.

2.   Lõikes 1 osutatud toodete eksport on lubatud üksnes juhul, kui tooted vastavad määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2014.

See kehtib kuni 30. septembrini 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 951/2006, 30. juuni 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (ELT L 178, 1.7.2006, lk 24).

2

(3)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

3

---

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 777/2014,

16. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 69,6 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 68,4 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 90,3 |
| ZZ | 90,3 |
| 0805 50 10 | AR | 119,4 |
| BO | 89,3 |
| CL | 123,3 |
| EG | 75,0 |
| TR | 155,1 |
| UY | 124,0 |
| ZA | 100,9 |
| ZZ | 112,4 |
| 0808 10 80 | AR | 213,3 |
| BR | 115,4 |
| CL | 115,0 |
| NZ | 131,0 |
| US | 143,9 |
| ZA | 142,3 |
| ZZ | 143,5 |
| 0808 30 90 | AR | 163,1 |
| CL | 132,2 |
| NZ | 191,9 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 144,9 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| TR | 226,4 |
| XS | 87,6 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 29 00 | TR | 340,2 |
| ZZ | 340,2 |
| 0809 30 | MK | 70,6 |
| TR | 148,2 |
| XS | 50,2 |
| ZZ | 89,7 |
| 0809 40 05 | BA | 71,9 |
| ZZ | 71,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

69,6

TR

67,1

ZZ

68,4

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

90,3

ZZ

90,3

0805 50 10

AR

119,4

BO

89,3

CL

123,3

EG

75,0

TR

155,1

UY

124,0

ZA

100,9

ZZ

112,4

0808 10 80

AR

213,3

BR

115,4

CL

115,0

NZ

131,0

US

143,9

ZA

142,3

ZZ

143,5

0808 30 90

AR

163,1

CL

132,2

NZ

191,9

ZA

92,2

ZZ

144,9

0809 10 00

BA

82,8

TR

226,4

XS

87,6

ZZ

132,3

0809 29 00

TR

340,2

ZZ

340,2

0809 30

MK

70,6

TR

148,2

XS

50,2

ZZ

89,7

0809 40 05

BA

71,9

ZZ

71,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 778/2014,

16. juuli 2014,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist 2014 kuni 30. novembrini 2014

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2014. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast pärinevatele toodetele ette nähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad 2014. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast pärinevatele toodetele ette nähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja ka kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 14. juuliks 2014 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja ka kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 14. juuliks 2014 saadetud A-litsentside taotlused rahuldada.

| (4) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(4)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel 2014. aasta juuli seitsme esimese tööpäeva jooksul esitatud ja hiljemalt 14. juuliks 2014 komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 341/2007, 29. märts 2007, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem (ELT L 90, 30.3.2007, lk 12).

3

---

Lisa

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina | | |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

X

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

X

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

54,563852 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,424206 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

—

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

—

| „X” | : | osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole. |
| --- | --- | --- |
| „—” | : | komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud. |

„X”

:

osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole.

„—”

:

komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

---

OTSUSED

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. juuli 2014,

millega kiidetakse heaks DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator kui uuenduslik tehnoloogia sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 ning muudetakse komisjoni rakendusotsust 2013/341/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/465/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 31. oktoobril 2013 esitas tarnija DENSO Corporation (edaspidi „taotleja”) taotluse DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kui uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave ning palus taotlejal selle teabe lisada. Taotleja esitas nõutud teabe 30. jaanuaril 2014. Leiti, et taotlus on täielik ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 31. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(1)

31. oktoobril 2013 esitas tarnija DENSO Corporation (edaspidi „taotleja”) taotluse DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kui uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave ning palus taotlejal selle teabe lisada. Taotleja esitas nõutud teabe 30. jaanuaril 2014. Leiti, et taotlus on täielik ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 31. jaanuaril 2014.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”) (3). |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”) (3).

| (3) | Taotluses käsitletakse DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit toodanguklasside 150 A, 180 A ja 210 A jaoks. Vahelduvvoolugeneraatori kasutegur on vähemalt 77 %, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA lähenemisviisile. Osutatud lähenemisviisi puhul kasutatakse katsetusmeetodit, mida on kirjeldatud rahvusvahelises standardis ISO 8854:2012 (4). Taotleja generaatoril on suurem kasutegur kui võrdlusgeneraatoril, kuna selles on vähendatud kolme liiki kadusid: alaldamiskaod, kuna alaldamiseks kasutatakse MOSFETi moodulit, st kasutatakse metall-oksiid-pooljuht väljatransistori; staatori rauakadusid, kuna on kasutatud õhukest lehtsüdamikku, mis on valmistatud magnetterasest, ja staatori vasekadusid, kuna on kasutatud segmentjuhti, millel on suurem ruumitegur ja lühem mähiseots. See tehnoloogia erineb seega tehnoloogiast Valeo Efficient Generation Alternator, mis kiideti heaks komisjoni rakendusotsusega 2013/341/EL (5). |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit toodanguklasside 150 A, 180 A ja 210 A jaoks. Vahelduvvoolugeneraatori kasutegur on vähemalt 77 %, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA lähenemisviisile. Osutatud lähenemisviisi puhul kasutatakse katsetusmeetodit, mida on kirjeldatud rahvusvahelises standardis ISO 8854:2012 (4). Taotleja generaatoril on suurem kasutegur kui võrdlusgeneraatoril, kuna selles on vähendatud kolme liiki kadusid: alaldamiskaod, kuna alaldamiseks kasutatakse MOSFETi moodulit, st kasutatakse metall-oksiid-pooljuht väljatransistori; staatori rauakadusid, kuna on kasutatud õhukest lehtsüdamikku, mis on valmistatud magnetterasest, ja staatori vasekadusid, kuna on kasutatud segmentjuhti, millel on suurem ruumitegur ja lühem mähiseots. See tehnoloogia erineb seega tehnoloogiast Valeo Efficient Generation Alternator, mis kiideti heaks komisjoni rakendusotsusega 2013/341/EL (5).

| (4) | Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.

| (5) | Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest.

| (6) | Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul võib pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlustehnoloogia vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul võib pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlustehnoloogia vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon.

| (7) | Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.

| (8) | Komisjon märgib, et taotleja on kasutanud oma meetodis generaatori kasuteguri standardhälbe arvutamiseks valemit, mis suurendab tulemuste täpsust, võrreldes valemiga (1) metoodikas, mida on kirjeldatud rakendusotsuse 2013/341/EL lisas. Taotleja katsemeetodid ja CO2-heite vähenemise arvutamise valemid on kõigis muudes aspektides identsed metoodikaga, mida on kirjeldatud osutatud rakendusotsuses. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks, kui palju väheneb CO2-heide tänu DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele. Arvestades, et DENSO esitatud arvutusmeetodiga saab standardhälvet täpsemini arvutada, on asjakohane kohandada valemit (1), mis on esitatud rakendusotsuse 2013/341/EL lisas. Kohandamine ei tohiks mõjutada CO2 säästu, mis on sertifitseeritud rakendusotsuses 2013/341/EL sätestatud metoodika alusel enne käesoleva rakendusotsuse jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon märgib, et taotleja on kasutanud oma meetodis generaatori kasuteguri standardhälbe arvutamiseks valemit, mis suurendab tulemuste täpsust, võrreldes valemiga (1) metoodikas, mida on kirjeldatud rakendusotsuse 2013/341/EL lisas. Taotleja katsemeetodid ja CO2-heite vähenemise arvutamise valemid on kõigis muudes aspektides identsed metoodikaga, mida on kirjeldatud osutatud rakendusotsuses. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks, kui palju väheneb CO2-heide tänu DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele. Arvestades, et DENSO esitatud arvutusmeetodiga saab standardhälvet täpsemini arvutada, on asjakohane kohandada valemit (1), mis on esitatud rakendusotsuse 2013/341/EL lisas. Kohandamine ei tohiks mõjutada CO2 säästu, mis on sertifitseeritud rakendusotsuses 2013/341/EL sätestatud metoodika alusel enne käesoleva rakendusotsuse jõustumist.

| (9) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km.

| (10) | Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule.

| (11) | Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega Vehicle Certification Agency (VCA) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega Vehicle Certification Agency (VCA) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi.

| (12) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(12)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid.

| (13) | Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (6) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (6) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks.

| (14) | Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses käesolevale rakendusotsusele, |
| --- | --- |

(14)

Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses käesolevale rakendusotsusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   DENSO vahelduvvoolugeneraator, mille kasutegur tänu kolme erineva kao vähendamisele on vähemalt 77 % ja mis on ette nähtud M1-kategooria sõidukites kasutamiseks, kiidetakse heaks kui uuenduslik tehnoloogia määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

2.   CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse tänu lõikes 1 osutatud vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele, tehakse kindlaks rakendusotsuse 2013/341/EL lisas sätestatud metoodika alusel.

3.   Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teisele lõigule võib käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud CO2-heite vähenemist tõendada ja kanda direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisas määratletud vastavussertifikaati ja asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse üksnes juhul, kui vähenemine vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimumtasemele või ületab seda.

4.   Tüübikinnitusdokumentidesse kantav individuaalne ökoinnovatsiooni kood, mida kasutatakse käesolevas rakendusotsuses heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks, on „6”.

Artikkel 2

Rakendusotsuse 2013/341/EL muutmine

1.   Rakendusotsuse 2013/341/EL lisa punktis 2 asendatakse valem (1) järgmise valemiga:

„Formula”

2.   Muudatus ei mõjuta sertifitseerimisi kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikliga 11, mis on tehtud enne käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 16. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf.

3

(4)  ISO 8854. Road vehicles — Alternators with regulators — Test methods and general requirements (Maanteesõidukid. Regulaatoritega vahelduvvoolugeneraatorid. Katsemetoodika ja üldnõuded) Viitenumber ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

5

2

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 26, 9.10.2007, lk 1)

6

---

Parandused

| 17.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/20

---

Komisjoni 15. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 774/2014 (millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2014) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 209, 16. juuli 2014
  )

Leheküljel 53 II lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

| „1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:







  (eurot/tonn) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais |
| Börs | Minneapolis | Chicago |
| Noteering | 189,58 | 116,10 |
| Mehhiko lahe lisatasu | – | 23,74 |
| Suure järvistu lisatasu | 66,61 | – |

„1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/tonn)

Pehme nisu (1)

Mais

Börs

Minneapolis

Chicago

Noteering

189,58

116,10

Mehhiko lahe lisatasu

–

23,74

Suure järvistu lisatasu

66,61

–

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).”

1

---