# Den Europæiske Unions L 190/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 190 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang28. juni 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 190

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang28. juni 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsen af en aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Bulgariens og Rumæniens lister i tilslutning til deres tiltrædelse af Den Europæiske Union | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) nr. 713/2014 af 24. juni 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1388/2013 om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for visse landbrugs- og industriprodukter | 2 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 714/2014 af 25. juni 2014 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45° V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 715/2014 af 26. juni 2014 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår listen over de kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 716/2014 af 27. juni 2014 om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren | 45 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 718/2014 af 27. juni 2014 om ændring af forordning (EF) nr. 669/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse (
  1
  ) | 55 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 719/2014 af 27. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 63 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 720/2014 af 27. juni 2014 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008 | 65 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/404/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig | 66 |
| | | 2014/405/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/284/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet | 69 |
| | | 2014/406/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/407/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark | 71 |
| | | 2014/407/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/287/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene | 73 |
| | | 2014/408/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/290/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet | 76 |
| | | 2014/409/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 23. juni 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 78 |
| | | 2014/410/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om elektronisk udveksling med Belgien af DNA-oplysninger | 80 |
| | | 2014/411/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 82 |
| | | 2014/412/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et tysk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 83 |
| | | 2014/413/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 84 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsen af en aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Bulgariens og Rumæniens lister i tilslutning til deres tiltrædelse af Den Europæiske Union

1

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) nr. 713/2014 af 24. juni 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1388/2013 om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for visse landbrugs- og industriprodukter

2

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 714/2014 af 25. juni 2014 om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45° V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

6

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 715/2014 af 26. juni 2014 om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår listen over de kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 716/2014 af 27. juni 2014 om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren

45

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 718/2014 af 27. juni 2014 om ændring af forordning (EF) nr. 669/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse (
  1
  )

1

55

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 719/2014 af 27. juni 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

63

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 720/2014 af 27. juni 2014 om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

65

AFGØRELSER

2014/404/EU

*

Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig

66

2014/405/EU

*

Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/284/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet

69

2014/406/EU

*

Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/407/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark

71

2014/407/EU

*

Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/287/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene

73

2014/408/EU

*

Rådets afgørelse af 20. juni 2014 om ophævelse af afgørelse 2010/290/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet

76

2014/409/EU

*

Rådets afgørelse af 23. juni 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

78

2014/410/EU

*

Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om elektronisk udveksling med Belgien af DNA-oplysninger

80

2014/411/EU

*

Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

82

2014/412/EU

*

Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et tysk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

83

2014/413/EU

*

Rådets afgørelse af 24. juni 2014 om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsen af en aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Bulgariens og Rumæniens lister i tilslutning til deres tiltrædelse af Den Europæiske Union

Aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Folkerepublikken Kina i henhold til artikel XXIV, stk. 6, og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Bulgariens og Rumæniens lister i tilslutning til deres tiltrædelse af Den Europæiske Union (1), der blev undertegnet den 9. september 2013 i Bruxelles, træder i kraft den 1. juli 2014.

---

(1)  EUT L 64 af 4.3.2014, s. 2.

---

FORORDNINGER

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/2

---

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 713/2014

af 24. juni 2014

om ændring af forordning (EU) nr. 1388/2013 om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for visse landbrugs- og industriprodukter

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 31,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en tilstrækkelig og uafbrudt forsyning med visse varer, der ikke produceres i tilstrækkelige mængder i Unionen, og for at undgå at forstyrre markederne for visse landbrugs- og industriprodukter er der med Rådets forordning (EU) nr. 1388/2013 åbnet for autonome toldkontingenter (1). Produkter omfattet af disse toldkontingenter kan importeres til EU til nulsats eller nedsat sats. Af de nævnte årsager er det for seks yderligere produkter nødvendigt at åbne toldkontingenter til nulsats for passende mængder med virkning fra den 1. juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en tilstrækkelig og uafbrudt forsyning med visse varer, der ikke produceres i tilstrækkelige mængder i Unionen, og for at undgå at forstyrre markederne for visse landbrugs- og industriprodukter er der med Rådets forordning (EU) nr. 1388/2013 åbnet for autonome toldkontingenter (1). Produkter omfattet af disse toldkontingenter kan importeres til EU til nulsats eller nedsat sats. Af de nævnte årsager er det for seks yderligere produkter nødvendigt at åbne toldkontingenter til nulsats for passende mængder med virkning fra den 1. juli 2014.

| (2) | Desuden bør de nuværende autonome EU-toldkontingenter i visse tilfælde ændres. For så vidt angår to produkter bør varebeskrivelsen ændres af hensyn til klarheden og med henblik på at tage højde for den seneste produktudvikling. For så vidt angår et andet produkt bør en af Taric-koderne slettes, eftersom dobbeltklassificeringen er forældet. For så vidt angår tre andre produkter bør kontingentmængderne forhøjes, da en sådan forhøjelse er i økonomiske aktørers og Unionens interesse. |
| --- | --- |

(2)

Desuden bør de nuværende autonome EU-toldkontingenter i visse tilfælde ændres. For så vidt angår to produkter bør varebeskrivelsen ændres af hensyn til klarheden og med henblik på at tage højde for den seneste produktudvikling. For så vidt angår et andet produkt bør en af Taric-koderne slettes, eftersom dobbeltklassificeringen er forældet. For så vidt angår tre andre produkter bør kontingentmængderne forhøjes, da en sådan forhøjelse er i økonomiske aktørers og Unionens interesse.

| (3) | Endelig bør de autonome EU-toldkontingenter for så vidt angår to produkter lukkes med virkning fra henholdsvis den 1. juli 2014 og den 1. januar 2015, da det ikke er i Unionens interesse at opretholde disse kontingenter efter disse datoer. |
| --- | --- |

(3)

Endelig bør de autonome EU-toldkontingenter for så vidt angår to produkter lukkes med virkning fra henholdsvis den 1. juli 2014 og den 1. januar 2015, da det ikke er i Unionens interesse at opretholde disse kontingenter efter disse datoer.

| (4) | Forordning (EU) nr. 1388/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU) nr. 1388/2013 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Da de i denne forordning fastsatte ændringer af de autonome toldkontingenter skal have virkning fra den 1. juli 2014, bør forordningen anvendes fra denne dato og træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(5)

Da de i denne forordning fastsatte ændringer af de autonome toldkontingenter skal have virkning fra den 1. juli 2014, bør forordningen anvendes fra denne dato og træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I tabellen i bilaget til forordning (EU) nr. 1388/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | Rækkerne med toldkontingenterne med løbenumrene 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 og 09.2836, der er opført i bilag I til nærværende forordning, indsættes i henhold til rækkefølgen for KN-koderne i kolonne 2 i tabellen i bilaget til forordning (EU) nr. 1388/2013. |
| --- | --- |

1)

Rækkerne med toldkontingenterne med løbenumrene 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 og 09.2836, der er opført i bilag I til nærværende forordning, indsættes i henhold til rækkefølgen for KN-koderne i kolonne 2 i tabellen i bilaget til forordning (EU) nr. 1388/2013.

| 2) | Rækkerne med toldkontingenterne med løbenumrene 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 og 09.2818 erstattes med de rækker, der er opført i bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Rækkerne med toldkontingenterne med løbenumrene 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 og 09.2818 erstattes med de rækker, der er opført i bilag II til nærværende forordning.

| 3) | Rækken med toldkontingentet med løbenummer 09.2930 udgår. |
| --- | --- |

3)

Rækken med toldkontingentet med løbenummer 09.2930 udgår.

| 4) | Rækken med toldkontingentet med løbenummer 09.2639 udgår. |
| --- | --- |

4)

Rækken med toldkontingentet med løbenummer 09.2639 udgår.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2014 med undtagelse af artikel 1, nr. 4), som anvendes fra den 1. januar 2015.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formanden

---

(1)  Rådets forordning (EU) nr. 1388/2013 af 17. december 2013 om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for visse landbrugs- og industriprodukter og om ophævelse af forordning (EU) nr. 7/2010 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 319).

1

---

BILAG I

EU-TOLDKONTINGENTER OMHANDLET I ARTIKEL 1, NR. 1

| Løbenr. | KN-kode | Taric | Varebeskrivelse | Kontingentperiode | Kontingentmængde | Kontingenttoldsats (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Cyclopropylmethanol (CAS RN 2516-33-8) | 1.7.-31.12. | 10 ton | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimethylbenzyliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2) | 1.7.-31.12. | 300 ton | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Et præparat, der indeholder 38 % og derover, men ikke over 50 vægtprocent af pyrithionzink (INN) (CAS RN 13463-41-7) i en vandig dispersion | 1.7.-31.12. | 250 ton | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Stænger af aluminiumslegeringer med en diameter på 200 mm eller derover, men ikke over 300 mm | 1.7.-31.12. | 500 ton | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Stænger af aluminiumslegeringer med en diameter på 300,1 mm eller derover, men ikke over 533,4 mm | 1.7.-31.12. | 250 ton | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Brillestel af plast eller uædle metaller til brug ved fremstillingen af korrektionsbriller (1) | 1.7.-31.12. | 2 900 000 stk. | 0 |

Løbenr.

KN-kode

Taric

Varebeskrivelse

Kontingentperiode

Kontingentmængde

Kontingenttoldsats (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Cyclopropylmethanol (CAS RN 2516-33-8)

1.7.-31.12.

10 ton

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimethylbenzyliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

1.7.-31.12.

300 ton

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Et præparat, der indeholder 38 % og derover, men ikke over 50 vægtprocent af pyrithionzink (INN) (CAS RN 13463-41-7) i en vandig dispersion

1.7.-31.12.

250 ton

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Stænger af aluminiumslegeringer med en diameter på 200 mm eller derover, men ikke over 300 mm

1.7.-31.12.

500 ton

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Stænger af aluminiumslegeringer med en diameter på 300,1 mm eller derover, men ikke over 533,4 mm

1.7.-31.12.

250 ton

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Brillestel af plast eller uædle metaller til brug ved fremstillingen af korrektionsbriller (1)

1.7.-31.12.

2 900 000 stk.

0

---

(1)  Denne toldsuspension indrømmes i henhold til artikel 291-300 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (EFT L 253 11.10.1993, s. 1).

---

BILAG II

EU-TOLDKONTINGENTER OMHANDLET I ARTIKEL 1, NR. 2

| Løbenr. | KN-kode | Taric | Varebeskrivelse | Kontingentperiode | Kontingentmængde | Kontingenttoldsats (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Wolframtrioxid, inkl. wolframblåoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8) | 1.1.-31.12. | 12 000 ton | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Poly(vinylalkohol), også med indhold af ikke-hydrolyserede acetatgrupper | 1.1.-31.12. | 18 000 ton | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ildfaste sten med






  — | en kantlængde på over 300 mm og |

Løbenr.

KN-kode

Taric

Varebeskrivelse

Kontingentperiode

Kontingentmængde

Kontingenttoldsats (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Wolframtrioxid, inkl. wolframblåoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 ton

0

09.2639

3905 30 00

Poly(vinylalkohol), også med indhold af ikke-hydrolyserede acetatgrupper

1.1.-31.12.

18 000 ton

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ildfaste sten med

—

en kantlængde på over 300 mm og

| — | et indhold af TiO2 på ikke over 1 vægtprocent og |
| --- | --- |

—

et indhold af TiO2 på ikke over 1 vægtprocent og

| — | et indhold af Al2O3 på ikke over 0,4 vægtprocent og |
| --- | --- |

—

et indhold af Al2O3 på ikke over 0,4 vægtprocent og

| — | en volumenændring på mindre end 9 % ved 1 700 °C |
| --- | --- |

—

en volumenændring på mindre end 9 % ved 1 700 °C

1.1.-31.12.

225 ton

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskophåndtag af aluminium, til fremstilling af bagage (1)

1.7.-31.12.

800 000 stk.

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Cykelstel, fremstillet af kulstoffibre og kunstharpiks, malet, lakeret og/eller poleret, bestemt til brug ved fremstilling af cykler (1)

1.1.-31.12.

125 000 stk.

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Cykelforgaffel, fremstillet af kulstoffibre og kunstharpiks, malet, lakeret og/eller poleret, bestemt til brug ved fremstilling af cykler (1)

1.1.-31.12.

97 000 stk.

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Ikke-monterede glaslinser, prismer og sammenklæbede elementer til brug ved fremstilling eller reparation af varer henhørende under KN-kode 9002, 9005, 9013 10 og 9015 (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 stk.

0

---

(1)  Denne toldsuspension indrømmes i henhold til artikel 291-300 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF- toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 714/2014

af 25. juni 2014

om forbud mod fiskeri efter almindelig tun i Atlanterhavet øst for 45° V og i Middelhavet fra fartøjer, der fører græsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) nr. 43/2014 (2) er der fastsat kvoter for 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) nr. 43/2014 (2) er der fastsat kvoter for 2014.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2014, er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2014, er opbrugt.

| (3) | Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2014 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, overføre, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Lowri EVANS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) nr. 43/2014 af 20. januar 2014 om fastsættelse for 2014 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande (EUT L 24 af 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Bestand | BFT/AE45WM |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanterhavet, øst for 45° V, og Middelhavet |
| Dato for lukning | 28.3.2014 |

Nr.

07/TQ43

Medlemsstat

Grækenland

Bestand

BFT/AE45WM

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Atlanterhavet, øst for 45° V, og Middelhavet

Dato for lukning

28.3.2014

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 715/2014

af 26. juni 2014

om ændring af bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår listen over de kendetegn, der skal indsamles i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget (1), særlig artikel 7, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder bestemmelser om et program for undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur indtil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder bestemmelser om et program for undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur indtil 2016.

| (2) | Det er nødvendigt at indsamle data til overvågning af gennemførelsen af foranstaltninger i forbindelse med revisionen af den fælles landbrugspolitik efter 2013. Derudover er det nødvendigt at indsamle data til overvågning af gennemførelsen af foranstaltninger i forbindelse med udvikling af landdistrikterne (2). |
| --- | --- |

(2)

Det er nødvendigt at indsamle data til overvågning af gennemførelsen af foranstaltninger i forbindelse med revisionen af den fælles landbrugspolitik efter 2013. Derudover er det nødvendigt at indsamle data til overvågning af gennemførelsen af foranstaltninger i forbindelse med udvikling af landdistrikterne (2).

| (3) | Der mangler statistiske oplysninger om brugen af næringsstoffer, kunstvanding og produktionsmetoder i landbruget, der er knyttet til strukturelle data på enkeltbedriftsniveau. Det er derfor nødvendigt at forbedre indsamlingen af oplysninger om brug af næringsstoffer, vandforbrug og landbrugsproduktionsmetoder på landbrugsbedrifter, tilvejebringe supplerende statistikker til udvikling af landbrugsmiljøpolitikken og forbedre kvaliteten af landbrugsmiljøindikatorerne. |
| --- | --- |

(3)

Der mangler statistiske oplysninger om brugen af næringsstoffer, kunstvanding og produktionsmetoder i landbruget, der er knyttet til strukturelle data på enkeltbedriftsniveau. Det er derfor nødvendigt at forbedre indsamlingen af oplysninger om brug af næringsstoffer, vandforbrug og landbrugsproduktionsmetoder på landbrugsbedrifter, tilvejebringe supplerende statistikker til udvikling af landbrugsmiljøpolitikken og forbedre kvaliteten af landbrugsmiljøindikatorerne.

| (4) | Ændringen af listen over kendetegn bygger på princippet om, at den samlede byrde fortsat skal være afbalanceret, således at variabler, som er forældede som følge af ændringer i den relevante lovgivning, udgår, og en række variabler udelades på engangsbasis i 2016, mens andre tilføjes, primært på grund af voksende og ændrede behov for statistiske oplysninger om landbruget i forbindelse med den nye fælles landbrugspolitik på vej mod 2020, der bl.a. tager sigte på forbedring af dens miljøresultater, hvorved der opstår behov for landbrugsmiljøoplysninger, og idet der også tages hensyn til, at niveauet for EU's finansielle tilskud til undersøgelsen er konstant. |
| --- | --- |

(4)

Ændringen af listen over kendetegn bygger på princippet om, at den samlede byrde fortsat skal være afbalanceret, således at variabler, som er forældede som følge af ændringer i den relevante lovgivning, udgår, og en række variabler udelades på engangsbasis i 2016, mens andre tilføjes, primært på grund af voksende og ændrede behov for statistiske oplysninger om landbruget i forbindelse med den nye fælles landbrugspolitik på vej mod 2020, der bl.a. tager sigte på forbedring af dens miljøresultater, hvorved der opstår behov for landbrugsmiljøoplysninger, og idet der også tages hensyn til, at niveauet for EU's finansielle tilskud til undersøgelsen er konstant.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1166/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1166/2008 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III til forordning (EF) nr. 1166/2008 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 321 af 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

2

---

BILAG

»BILAG III

Liste over kendetegn i 2016-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur

| KENDETEGN | ENHEDER/KATEGORIER |
| --- | --- |
| I.   Generelle kendetegn |
| – | Bedriftens beliggenhed (1) |

KENDETEGN

ENHEDER/KATEGORIER

I.   Generelle kendetegn

–

Bedriftens beliggenhed (1)

| – – | NUTS (2) 3-region |
| --- | --- |

– –

NUTS (2) 3-region

NUTS 3-kode

| – – | Ligger bedriften i et ugunstigt stillet område? |
| --- | --- |

– –

Ligger bedriften i et ugunstigt stillet område?

L/M/N (3)

| – | Bedriftens retlige form |
| --- | --- |

–

Bedriftens retlige form

| – – | Er bedriften en enhed på fælles arealer? |
| --- | --- |

– –

Er bedriften en enhed på fælles arealer?

Ja/Nej

| – – | Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på: |
| --- | --- |

– –

Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på:

| – – – | en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvis bedriften er selvstændig? |
| --- | --- |

– – –

en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvis bedriften er selvstændig?

Ja/Nej

| – – – – | Hvis svaret er »ja«, er denne person (indehaveren) samtidig driftslederen? |
| --- | --- |

– – – –

Hvis svaret er »ja«, er denne person (indehaveren) samtidig driftslederen?

Ja/Nej

| – – – – – | Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af landbrugerens familie? |
| --- | --- |

– – – – –

Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af landbrugerens familie?

Ja/Nej

| – – – – – | Hvis driftslederen er et medlem af indehaverens familie, er driftslederen da landbrugerens ægtefælle? |
| --- | --- |

– – – – –

Hvis driftslederen er et medlem af indehaverens familie, er driftslederen da landbrugerens ægtefælle?

Ja/Nej

| – – – | en eller flere fysiske personer, der er partnere, hvis bedriften er en sammenslutning af bedrifter? |
| --- | --- |

– – –

en eller flere fysiske personer, der er partnere, hvis bedriften er en sammenslutning af bedrifter?

Ja/Nej

| – – – | en juridisk person? |
| --- | --- |

– – –

en juridisk person?

Ja/Nej

| – | Driftsform (i forhold til indehaveren) og driftssystem |
| --- | --- |

–

Driftsform (i forhold til indehaveren) og driftssystem

| – – | Udnyttet landbrugsareal: |
| --- | --- |

– –

Udnyttet landbrugsareal:

| – – – | Selvejet jord |
| --- | --- |

– – –

Selvejet jord

ha

| – – – | Tilforpagtet jord |
| --- | --- |

– – –

Tilforpagtet jord

ha

| – – – | Delt tilforpagtning og andre driftsformer |
| --- | --- |

– – –

Delt tilforpagtning og andre driftsformer

ha

| – – – | Fælles arealer |
| --- | --- |

– – –

Fælles arealer

ha

| – | Økologisk landbrug |
| --- | --- |

–

Økologisk landbrug

| – – | Drives der økologisk landbrug på bedriften? |
| --- | --- |

– –

Drives der økologisk landbrug på bedriften?

Ja/Nej

| – – | Oplysninger (4) |
| --- | --- |

– –

Oplysninger (4)

| – – – | Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler |
| --- | --- |

– – –

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler

ha

| – – – | Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlægning til økologiske produktionsmetoder, der skal certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler |
| --- | --- |

– – –

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlægning til økologiske produktionsmetoder, der skal certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler

ha

| – – – | Arealer på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler, eller som er under omlægning med henblik på certificering: |
| --- | --- |

– – –

Arealer på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler, eller som er under omlægning med henblik på certificering:

| – – – – | Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd) |
| --- | --- |

– – – –

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

ha

| – – – – | Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) |
| --- | --- |

– – – –

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

ha

| – – – – | Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler) |
| --- | --- |

– – – –

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

ha

| – – – – | Sukkerroer (ekskl. frø) |
| --- | --- |

– – – –

Sukkerroer (ekskl. frø)

ha

| – – – – | Olieholdige afgrøder |
| --- | --- |

– – – –

Olieholdige afgrøder

ha

| – – – – | Friske grøntsager, meloner og jordbær |
| --- | --- |

– – – –

Friske grøntsager, meloner og jordbær

ha

| – – – – | Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer |
| --- | --- |

– – – –

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

ha

| – – – – | Plantager med frugttræer og bær |
| --- | --- |

– – – –

Plantager med frugttræer og bær

ha

| – – – – | Citruslunde |
| --- | --- |

– – – –

Citruslunde

ha

| – – – – | Olivenlunde |
| --- | --- |

– – – –

Olivenlunde

ha

| – – – – | Vinmarker |
| --- | --- |

– – – –

Vinmarker

ha

| – – – – | Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.) inkl. marginale græsarealer |
| --- | --- |

– – – –

Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.) inkl. marginale græsarealer

ha

| – – – | Økologiske produktionsmetoder, der anvendes til animalsk produktion og certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler: |
| --- | --- |

– – –

Økologiske produktionsmetoder, der anvendes til animalsk produktion og certificeres efter medlemsstatens eller Den Europæiske Unions regler:

| – – – – | Kvæg |
| --- | --- |

– – – –

Kvæg

Antal dyr

| – – – – | Svin |
| --- | --- |

– – – –

Svin

Antal dyr

| – – – – | Får og geder |
| --- | --- |

– – – –

Får og geder

Antal dyr

| – – – – | Fjerkræ |
| --- | --- |

– – – –

Fjerkræ

Antal dyr

| – – – – | Andre dyr |
| --- | --- |

– – – –

Andre dyr

Ja/Nej

| – – | Anvendelse af bedriftens produktion: |
| --- | --- |

– –

Anvendelse af bedriftens produktion:

| – – – | Anvender husstanden mere end 50 % af værdien af bedriftens endelige produktion? |
| --- | --- |

– – –

Anvender husstanden mere end 50 % af værdien af bedriftens endelige produktion?

Ja/Nej

| – – – | Udgør direkte salg til endelige forbrugere mere end 50 % af bedriftens samlede salg? |
| --- | --- |

– – –

Udgør direkte salg til endelige forbrugere mere end 50 % af bedriftens samlede salg?

Ja/Nej

II.   Jord

| – | Agerjord |
| --- | --- |

–

Agerjord

| – – | Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd): |
| --- | --- |

– –

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd):

| – – – | Blød hvede og spelt |
| --- | --- |

– – –

Blød hvede og spelt

ha

| – – – | Hård hvede |
| --- | --- |

– – –

Hård hvede

ha

| – – – | Rug |
| --- | --- |

– – –

Rug

ha

| – – – | Byg |
| --- | --- |

– – –

Byg

ha

| – – – | Havre |
| --- | --- |

– – –

Havre

ha

| – – – | Kernemajs |
| --- | --- |

– – –

Kernemajs

ha

| – – – | Ris |
| --- | --- |

– – –

Ris

ha

| – – – | Andre kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn |
| --- | --- |

– – –

Andre kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn

ha

| – – | Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) |
| --- | --- |

– –

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

ha

| – – – | heraf ærter, hestebønner og sødlupin |
| --- | --- |

– – –

heraf ærter, hestebønner og sødlupin

ha

| – – | Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler) |
| --- | --- |

– –

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

ha

| – – | Sukkerroer (ekskl. frø) |
| --- | --- |

– –

Sukkerroer (ekskl. frø)

ha

| – – | Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø) |
| --- | --- |

– –

Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø)

ha

| – – | Industriafgrøder |
| --- | --- |

– –

Industriafgrøder

| – – – | Tobak |
| --- | --- |

– – –

Tobak

ha

| – – – | Humle |
| --- | --- |

– – –

Humle

ha

| – – – | Bomuld |
| --- | --- |

– – –

Bomuld

ha

| – – – | Raps og rybs |
| --- | --- |

– – –

Raps og rybs

ha

| – – – | Solsikke |
| --- | --- |

– – –

Solsikke

ha

| – – – | Soja |
| --- | --- |

– – –

Soja

ha

| – – – | Hørfrø (oliehør) |
| --- | --- |

– – –

Hørfrø (oliehør)

ha

| – – – | Andre olieholdige afgrøder |
| --- | --- |

– – –

Andre olieholdige afgrøder

ha

| – – – | Hør |
| --- | --- |

– – –

Hør

ha

| – – – | Hamp |
| --- | --- |

– – –

Hamp

ha

| – – – | Andre fiberafgrøder |
| --- | --- |

– – –

Andre fiberafgrøder

ha

| – – – | Aroma-, læge- og krydderplanter |
| --- | --- |

– – –

Aroma-, læge- og krydderplanter

ha

| – – – | Andre industriafgrøder i.a.n. |
| --- | --- |

– – –

Andre industriafgrøder i.a.n.

ha

| – – | Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf: |
| --- | --- |

– –

Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf:

| – – – | På friland eller under lav overdækning |
| --- | --- |

– – –

På friland eller under lav overdækning

ha

| – – – – | Dyrket som markafgrøder |
| --- | --- |

– – – –

Dyrket som markafgrøder

ha

| – – – – | Dyrket som gartneriafgrøder |
| --- | --- |

– – – –

Dyrket som gartneriafgrøder

ha

| – – – | Under glas eller anden høj overdækning |
| --- | --- |

– – –

Under glas eller anden høj overdækning

ha

| – – | Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler): |
| --- | --- |

– –

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler):

| – – – | På friland eller under lav overdækning |
| --- | --- |

– – –

På friland eller under lav overdækning

ha

| – – – | Under glas eller anden høj overdækning |
| --- | --- |

– – –

Under glas eller anden høj overdækning

ha

| – – | Grønthøstede planter |
| --- | --- |

– –

Grønthøstede planter

| – – – | Græs i omdrift |
| --- | --- |

– – –

Græs i omdrift

ha

| – – – | Andre grønthøstede planter: |
| --- | --- |

– – –

Andre grønthøstede planter:

| – – – – | Fodermajs |
| --- | --- |

– – – –

Fodermajs

ha

| – – – – | Bælgplanter |
| --- | --- |

– – – –

Bælgplanter

ha

| – – – – | Andre grønthøstede planter i.a.n. |
| --- | --- |

– – – –

Andre grønthøstede planter i.a.n.

ha

| – – | Frø og stiklinger på agerjord |
| --- | --- |

– –

Frø og stiklinger på agerjord

ha

| – – | Andre markafgrøder |
| --- | --- |

– –

Andre markafgrøder

ha

| – – | Brakjord |
| --- | --- |

– –

Brakjord

ha

| – | Køkkenhaver |
| --- | --- |

–

Køkkenhaver

ha

| – | Varige græsarealer |
| --- | --- |

–

Varige græsarealer

ha

| – – | Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer |
| --- | --- |

– –

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

ha

| – – | Marginale græsarealer |
| --- | --- |

– –

Marginale græsarealer

ha

| – – | Varige græsarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som er tilskudsberettigede |
| --- | --- |

– –

Varige græsarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som er tilskudsberettigede

ha

| – | Flerårige kulturer |
| --- | --- |

–

Flerårige kulturer

| – – | Plantager med frugttræer og -buske |
| --- | --- |

– –

Plantager med frugttræer og -buske

ha

| – – – | Frugter, heraf: |
| --- | --- |

– – –

Frugter, heraf:

ha

| – – – – | Frugter, der vokser i tempereret klima |
| --- | --- |

– – – –

Frugter, der vokser i tempereret klima

ha

| – – – – | Frugter, der vokser i subtropisk klima |
| --- | --- |

– – – –

Frugter, der vokser i subtropisk klima

ha

| – – – | Bær |
| --- | --- |

– – –

Bær

ha

| – – – | Nødder |
| --- | --- |

– – –

Nødder

ha

| – – | Citruslunde |
| --- | --- |

– –

Citruslunde

ha

| – – | Olivenlunde |
| --- | --- |

– –

Olivenlunde

ha

| – – – | Hvor der normalt produceres oliven til spisebrug |
| --- | --- |

– – –

Hvor der normalt produceres oliven til spisebrug

ha

| – – – | Hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie |
| --- | --- |

– – –

Hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie

ha

| – – | Vinmarker, hvorpå der normalt produceres: |
| --- | --- |

– –

Vinmarker, hvorpå der normalt produceres:

ha

| – – – | Kvalitetsvin |
| --- | --- |

– – –

Kvalitetsvin

ha

| – – – | Anden vin |
| --- | --- |

– – –

Anden vin

ha

| – – – | Spisedruer |
| --- | --- |

– – –

Spisedruer

ha

| – – – | Druer til tørring |
| --- | --- |

– – –

Druer til tørring

ha

| – – | Planteskoler |
| --- | --- |

– –

Planteskoler

ha

| – – | Andre flerårige kulturer |
| --- | --- |

– –

Andre flerårige kulturer

ha

| – – | Flerårige kulturer under glas |
| --- | --- |

– –

Flerårige kulturer under glas

ha

| – | Andre arealer |
| --- | --- |

–

Andre arealer

| – – | Uudnyttet landbrugsareal |
| --- | --- |

– –

Uudnyttet landbrugsareal

ha

| – – | Skovbevoksede arealer |
| --- | --- |

– –

Skovbevoksede arealer

ha

| – – – | heraf lavskov med kort omdriftstid |
| --- | --- |

– – –

heraf lavskov med kort omdriftstid

ha

| – – | Andre arealer (bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.) |
| --- | --- |

– –

Andre arealer (bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.)

ha

| – | Svampe |
| --- | --- |

–

Svampe

ha

| – | Energiafgrøder |
| --- | --- |

–

Energiafgrøder

ha

| – | Kunstvanding |
| --- | --- |

–

Kunstvanding

| – – | Arealer med kunstvanding |
| --- | --- |

– –

Arealer med kunstvanding

| – – – | Arealer, som kan kunstvandes, i alt |
| --- | --- |

– – –

Arealer, som kan kunstvandes, i alt

ha

| – – – | Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder, i alt |
| --- | --- |

– – –

Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder, i alt

ha

| – – | Anvendte kunstvandingsmetoder |
| --- | --- |

– –

Anvendte kunstvandingsmetoder

| – – – | Overfladevanding (oversvømmelse, render) |
| --- | --- |

– – –

Overfladevanding (oversvømmelse, render)

Ja/Nej

| – – – | Sprinklervanding |
| --- | --- |

– – –

Sprinklervanding

Ja/Nej

| – – – | Drypvanding |
| --- | --- |

– – –

Drypvanding

Ja/Nej

| – – | Kilde til kunstvanding på bedriften |
| --- | --- |

– –

Kilde til kunstvanding på bedriften

| – – – | Grundvand på bedriften |
| --- | --- |

– – –

Grundvand på bedriften

Ja/Nej

| – – – | Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand) |
| --- | --- |

– – –

Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand)

Ja/Nej

| – – – | Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften |
| --- | --- |

– – –

Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

Ja/Nej

| – – – | Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften |
| --- | --- |

– – –

Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

Ja/Nej

| – – – | Andre kilder |
| --- | --- |

– – –

Andre kilder

Ja/Nej

III.   Husdyr

| – | Dyr af hestefamilien |
| --- | --- |

–

Dyr af hestefamilien

Antal dyr

| – | Kvæg: |
| --- | --- |

–

Kvæg:

| – – | Kvæg, under et år, tyre-, stude- og kviekalve |
| --- | --- |

– –

Kvæg, under et år, tyre-, stude- og kviekalve

Antal dyr

| – – | Tyre og stude, et år, men under to år |
| --- | --- |

– –

Tyre og stude, et år, men under to år

Antal dyr

| – – | Kvier, et år, men under to år |
| --- | --- |

– –

Kvier, et år, men under to år

Antal dyr

| – – | Tyre og stude, to år og derover |
| --- | --- |

– –

Tyre og stude, to år og derover

Antal dyr

| – – | Kvier, 2 år og derover |
| --- | --- |

– –

Kvier, 2 år og derover

Antal dyr

| – – | Malkekøer |
| --- | --- |

– –

Malkekøer

Antal dyr

| – – | Andre køer |
| --- | --- |

– –

Andre køer

Antal dyr

| – | Får og geder: |
| --- | --- |

–

Får og geder:

| – – | Får (alle aldre) |
| --- | --- |

– –

Får (alle aldre)

Antal dyr

| – – – | Hunfår til avl |
| --- | --- |

– – –

Hunfår til avl

Antal dyr

| – – – | Andre får |
| --- | --- |

– – –

Andre får

Antal dyr

| – – | Geder (alle aldre) |
| --- | --- |

– –

Geder (alle aldre)

Antal dyr

| – – – | Hungeder til avl |
| --- | --- |

– – –

Hungeder til avl

Antal dyr

| – – – | Andre geder |
| --- | --- |

– – –

Andre geder

Antal dyr

| – | Svin: |
| --- | --- |

–

Svin:

| – – | Smågrise, hvis levende vægt er under 20 kg |
| --- | --- |

– –

Smågrise, hvis levende vægt er under 20 kg

Antal dyr

| – – | Avlssøer på 50 kg og derover |
| --- | --- |

– –

Avlssøer på 50 kg og derover

Antal dyr

| – – | Andre svin |
| --- | --- |

– –

Andre svin

Antal dyr

| – | Fjerkræ: |
| --- | --- |

–

Fjerkræ:

| – – | Slagtekyllinger |
| --- | --- |

– –

Slagtekyllinger

Antal dyr

| – – | Æglæggende høner |
| --- | --- |

– –

Æglæggende høner

Antal dyr

| – – | Andet fjerkræ: |
| --- | --- |

– –

Andet fjerkræ:

Antal dyr

| – – – | Kalkuner |
| --- | --- |

– – –

Kalkuner

Antal dyr

| – – – | Ænder |
| --- | --- |

– – –

Ænder

Antal dyr

| – – – | Gæs |
| --- | --- |

– – –

Gæs

Antal dyr

| – – – | Strudse |
| --- | --- |

– – –

Strudse

Antal dyr

| – – – | Andet fjerkræ i.a.n. |
| --- | --- |

– – –

Andet fjerkræ i.a.n.

Antal dyr

| – | Hunkaniner til avl |
| --- | --- |

–

Hunkaniner til avl

Antal dyr

| – | Bier |
| --- | --- |

–

Bier

Bistader

| – | Husdyr i.a.n. |
| --- | --- |

–

Husdyr i.a.n.

Ja/Nej

IV.   Arbejdskraft

| IV.i) | Arbejdstid anvendt på bedriften |
| --- | --- |

IV.i)

| – | Indehaveren |
| --- | --- |

–

Indehaveren

| – – | Køn |
| --- | --- |

– –

Køn

Mand/Kvinde

| – – | Alder |
| --- | --- |

– –

Alder

Aldersklasse (5)

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 1 (6)

| – | Driftslederen |
| --- | --- |

–

Driftslederen

| – – | Køn |
| --- | --- |

– –

Køn

Mand/Kvinde

| – – | Alder |
| --- | --- |

– –

Alder

Aldersklasse (5)

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 2 (7)

| – | Driftslederens uddannelse |
| --- | --- |

–

Driftslederens uddannelse

| – – | Driftslederens landbrugsuddannelse |
| --- | --- |

– –

Driftslederens landbrugsuddannelse

Kode for uddannelse (8)

| – – | Har driftslederen gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder? |
| --- | --- |

– –

Har driftslederen gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder?

Ja/Nej

| – | Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: mænd |
| --- | --- |

–

Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: mænd

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 2

| – | Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder |
| --- | --- |

–

Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 2

| – | Fast fremmed arbejdskraft: mænd |
| --- | --- |

–

Fast fremmed arbejdskraft: mænd

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 2

| – | Fast fremmed arbejdskraft: kvinder |
| --- | --- |

–

Fast fremmed arbejdskraft: kvinder

| – – | Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages) |
| --- | --- |

– –

Arbejdstid anvendt på bedriften (husligt arbejde undtages)

ÅAE — procentinterval 2

| – | Midlertidig fremmed arbejdskraft: mænd/kvinder |
| --- | --- |

–

Midlertidig fremmed arbejdskraft: mænd/kvinder

Antal hele arbejdsdage

| IV.ii) | Anden erhvervsmæssig beskæftigelse: ikke-landbrugsmæssigt arbejde på bedriften (uden direkte tilknytning til bedriften) og arbejde uden for bedriften |
| --- | --- |

IV.ii)

| – | Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af indehaveren, som samtidig er driftslederen: |
| --- | --- |

–

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af indehaveren, som samtidig er driftslederen:

H/B/I (9)

| – | Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie: hovedaktivitet |
| --- | --- |

–

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie: hovedaktivitet

Antal personer

| – | Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie: biaktivitet |
| --- | --- |

–

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie: biaktivitet

Antal personer

V.   Anden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften (med direkte tilknytning til bedriften)

| V.i) | Liste over andre former for erhvervsmæssig beskæftigelse |
| --- | --- |

V.i)

| – | Levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser |
| --- | --- |

–

Levering af sundhedsydelser samt sociale og uddannelsesmæssige tjenesteydelser

Ja/Nej

| – | Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter |
| --- | --- |

–

Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

Ja/Nej

| – | Håndværk |
| --- | --- |

–

Håndværk

Ja/Nej

| – | Forarbejdning af landbrugsprodukter |
| --- | --- |

–

Forarbejdning af landbrugsprodukter

Ja/Nej

| – | Produktion af vedvarende energi |
| --- | --- |

–

Produktion af vedvarende energi

Ja/Nej

| – | Træforarbejdning (f.eks. savning) |
| --- | --- |

–

Træforarbejdning (f.eks. savning)

Ja/Nej

| – | Akvakultur |
| --- | --- |

–

Akvakultur

Ja/Nej

| – | Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes) |
| --- | --- |

–

Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes)

| – – | Landbrugsarbejde (for andre bedrifter) |
| --- | --- |

– –

Landbrugsarbejde (for andre bedrifter)

Ja/Nej

| – – | Ikke-landbrugsarbejde |
| --- | --- |

– –

Ikke-landbrugsarbejde

Ja/Nej

| – | Skovbrug |
| --- | --- |

–

Skovbrug

Ja/Nej

| – | Andet |
| --- | --- |

–

Andet

Ja/Nej

| – | Hvem er involveret? |
| --- | --- |

–

Hvem er involveret?

| – – | Indehaveren, som også er driftslederen |
| --- | --- |

– –

Indehaveren, som også er driftslederen

H/B/I (9)

| – – | Andre medlemmer af enelandbrugerens familie, som deres hovedaktivitet |
| --- | --- |

– –

Andre medlemmer af enelandbrugerens familie, som deres hovedaktivitet

Antal personer

| – – | Andre medlemmer af enelandbrugerens familie, som deres biaktivitet |
| --- | --- |

– –

Andre medlemmer af enelandbrugerens familie, som deres biaktivitet

Antal personer

| – – | Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres hovedaktivitet |
| --- | --- |

– –

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres hovedaktivitet

Antal personer

| – – | Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres biaktivitet |
| --- | --- |

– –

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt arbejder på bedriften, som deres biaktivitet

Antal personer

| V.ii) | Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften |
| --- | --- |

V.ii)

| – | Procentdel af bedriftens endelige produktion |
| --- | --- |

–

Procentdel af bedriftens endelige produktion

Procentintervaller (10)

VI.   Støtte til udvikling af landdistrikter

| – | Bedriften har nydt godt af en af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år (11) |
| --- | --- |

–

Bedriften har nydt godt af en af foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år (11)

Ja/Nej

| – – | Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet |
| --- | --- |

– –

Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet

Ja/Nej

| – – | Betalinger i tilknytning til Natura 2000 og vandrammedirektivet (12) |
| --- | --- |

– –

Betalinger i tilknytning til Natura 2000 og vandrammedirektivet (12)

Ja/Nej

| – – | Betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug |
| --- | --- |

– –

Betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug

Ja/Nej

| – – | Økologisk landbrug |
| --- | --- |

– –

Økologisk landbrug

Ja/Nej

| – – | Betalinger for dyrevelfærd |
| --- | --- |

– –

Betalinger for dyrevelfærd

Ja/Nej

| – – | Investeringer i fysiske aktiver |
| --- | --- |

– –

Investeringer i fysiske aktiver

Ja/Nej

| – – | Forebyggelse og genopretning af skader på landbrugets produktionspotentiale efter naturkatastrofer og katastrofale hændelser |
| --- | --- |

– –

Forebyggelse og genopretning af skader på landbrugets produktionspotentiale efter naturkatastrofer og katastrofale hændelser

Ja/Nej

| – – | Bedrifts- og erhvervsudvikling |
| --- | --- |

– –

Bedrifts- og erhvervsudvikling

Ja/Nej

| – – | Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed |
| --- | --- |

– –

Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed

Ja/Nej

| – – | Skovrejsning og etablering af skovområder |
| --- | --- |

– –

Skovrejsning og etablering af skovområder

Ja/Nej

| – – | Etablering af skovlandbrugssystemer |
| --- | --- |

– –

Etablering af skovlandbrugssystemer

Ja/Nej

| – – | Forebyggelse og genopretning af skader på skove |
| --- | --- |

– –

Forebyggelse og genopretning af skader på skove

Ja/Nej

| – – | Investeringer, der forbedrer skoves modstandsdygtighed og miljøværdi |
| --- | --- |

– –

Investeringer, der forbedrer skoves modstandsdygtighed og miljøværdi

Ja/Nej

| – – | Investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og markedsføring af skovprodukter |
| --- | --- |

– –

Investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og markedsføring af skovprodukter

Ja/Nej

| – – | Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger |
| --- | --- |

– –

Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger

Ja/Nej

| – – | Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse |
| --- | --- |

– –

Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse

Ja/Nej

| – – | Risikostyring |
| --- | --- |

– –

Risikostyring

Ja/Nej

VII.   Jord- og husdyrgødningsforvaltningsmetoder anvendt på landbrugsbedrifter

| – | Jordbearbejdningsmetoder (13) på frilandsagerjord |
| --- | --- |

–

Jordbearbejdningsmetoder (13) på frilandsagerjord

| – – | Konventionel jordbearbejdning |
| --- | --- |

– –

Konventionel jordbearbejdning

ha

| – – | Reduceret jordbearbejdning |
| --- | --- |

– –

Reduceret jordbearbejdning

ha

| – – | Ingen jordbearbejdning (ekskl. frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter) |
| --- | --- |

– –

Ingen jordbearbejdning (ekskl. frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter)

ha

| – | Jorddække (14) på frilandsagerjord |
| --- | --- |

–

Jorddække (14) på frilandsagerjord

| – – | Almindelig vinterafgrøde |
| --- | --- |

– –

Almindelig vinterafgrøde

ha

| – – | Dækafgrøde eller mellemafgrøde |
| --- | --- |

– –

Dækafgrøde eller mellemafgrøde

ha

| – – | Planterester |
| --- | --- |

– –

Planterester

ha

| – – | Bar jord |
| --- | --- |

– –

Bar jord

ha

| – – | Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter |
| --- | --- |

– –

Frilandsagerjord, som er dækket af flerårige planter

ha

| – | Omdrift på agerjord |
| --- | --- |

–

Omdrift på agerjord

| – – | Andel af agerjord inden for planlagt omdrift |
| --- | --- |

– –

Andel af agerjord inden for planlagt omdrift

Procentinterval for agerjord (15)

| – | Økologiske fokusområder — samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk |
| --- | --- |

–

Økologiske fokusområder — samlet areal med markbræmmer, randzoner, levende hegn, træer, brakjord, biotoper, skovklædte områder og landskabstræk

ha (16)

| – | Husdyrgødningstilførsel |
| --- | --- |

–

Husdyrgødningstilførsel

| – – | Bredspredning |
| --- | --- |

– –

Bredspredning

| – – – | Ingen indarbejdning |
| --- | --- |

– – –

Ingen indarbejdning

Procentinterval for gødning (17)

| – – – | Indarbejdning inden for 4 timer |
| --- | --- |

– – –

Indarbejdning inden for 4 timer

Procentinterval for gødning

| – – – | Indarbejdning efter 4 timer |
| --- | --- |

– – –

Indarbejdning efter 4 timer

Procentinterval for gødning

| – – | Slangeudlægning |
| --- | --- |

– –

Slangeudlægning

| – – – | Slæbeslanger |
| --- | --- |

– – –

Slæbeslanger

Procentinterval for gødning

| – – – | Slæbesko |
| --- | --- |

– – –

Slæbesko

Procentinterval for gødning

| – – | Nedfældning |
| --- | --- |

– –

Nedfældning

| – – – | Lav nedfældning/åben spalte |
| --- | --- |

– – –

Lav nedfældning/åben spalte

Procentinterval for gødning

| – – – | Dyb nedfældning/lukket spalte |
| --- | --- |

– – –

Dyb nedfældning/lukket spalte

Procentinterval for gødning

| – | Husdyrgødning tilført/fraført bedriften |
| --- | --- |

–

Husdyrgødning tilført/fraført bedriften

| – – | Den samlede producerede husdyrgødning, der er fraført bedriften |
| --- | --- |

– –

Den samlede producerede husdyrgødning, der er fraført bedriften

Ton

| – – | Husdyrgødning tilført bedriften |
| --- | --- |

– –

Husdyrgødning tilført bedriften

Ton

---

(1)  Geografiske koordinater skal ikke forelægges i 2016.

1

(2)  Nomenklaturen for statistiske regionale enheder.

2

(3)  L — ugunstigt stillet området uden for bjergområder, M — ugunstigt stillet område i bjergområder, N — normalt område (ikke ugunstigt stillet område). Denne klassificering kan blive ændret i fremtiden på baggrund af udviklingen af den fælles landbrugspolitik 2020.

3

(4)  Dette afsnit udfyldes kun, hvis svaret er »ja«.

4

(5)  Aldersklasser: (Fra den alder, hvor skolepligten ophører, til 24 år), (25-34), (35-39), (40-44), (45-54), (55-64), (65 og derover).

5

(6)  Årsarbejdsenheder (ÅAE) i procentinterval 1: (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

6

(7)  Årsarbejdsenheder (ÅAE) i procentinterval 2: (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).

7

(8)  Uddannelseskoder: (kun praktisk landbrugserfaring), (elementær landbrugsuddannelse), (fuldstændig landbrugsuddannelse).

8

(9)  H — hovedaktivitet, B — biaktivitet, I — ingen involvering.

9

(10)  Procentintervaller: (≥ 0-≤ 10),(> 10-≤ 50),(> 50-< 100).

10

(11)  Foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487) — disse kendetegn må forventes at være tilgængelige fra administrative kilder.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Frilandsagerjord med konventionel jordbearbejdning + frilandsagerjord med reduceret jordbearbejdning + frilandsagerjord uden jordbearbejdning + frilandsagerjord dækket af flerårige planter = frilandsagerjord i alt.

13

(14)  Frilandsagerjord med almindelig vinterafgrøde + frilandsagerjord med dækafgrøde eller mellemafgrøde + frilandsagerjord dækket med planterester + frilandsagerjord, som er bar jord + frilandsagerjord dækket af flerårige planter = frilandsagerjord i alt.

14

(15)  Procentinterval for agerjord: (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75).

15

(16)  Indberettes kun af landbrugere med over 15 ha agerjord.

16

(17)  Procentdel af den samlede husdyrgødning tilført med specifik gødningstilførselsteknik (0), (> 0-< 25), (≥ 25-< 50), (≥ 50-< 75), (≥ 75-< 100), (100).«

17

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 716/2014

af 27. juni 2014

om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (1), særlig artikel 15a, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR-projektet) sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen (i det følgende benævnt »ATM«) i Europa og udgør den teknologiske søjle i politikken for det fælles europæiske luftrum. Formålet er, at der i Unionen senest i 2030 skal etableres en højtydende ATM-infrastruktur, således at lufttransporten kan operere og udvikle sig på en sikker og miljøvenlig måde. |
| --- | --- |

(1)

Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR-projektet) sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen (i det følgende benævnt »ATM«) i Europa og udgør den teknologiske søjle i politikken for det fælles europæiske luftrum. Formålet er, at der i Unionen senest i 2030 skal etableres en højtydende ATM-infrastruktur, således at lufttransporten kan operere og udvikle sig på en sikker og miljøvenlig måde.

| (2) | I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (2) er der fastsat krav til de fælles projekters indhold, struktur, vedtagelse, gennemførelse og overvågning. Heri fastsættes det, at fælles projekter skal gennemføres på grundlag af implementeringsprogrammet via gennemførelsesprojekter, der koordineres af implementeringsforvalteren. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (2) er der fastsat krav til de fælles projekters indhold, struktur, vedtagelse, gennemførelse og overvågning. Heri fastsættes det, at fælles projekter skal gennemføres på grundlag af implementeringsprogrammet via gennemførelsesprojekter, der koordineres af implementeringsforvalteren.

| (3) | I henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 er sigtet med et fælles projekt på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde at implementere ATM-funktionaliteter, som er modne til gennemførelse, og som bidrager til at gennemføre de væsentlige operationelle ændringer, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. Det fælles projekt vil alene omfatte ATM-funktionaliteter, som forudsætter en synkron implementering, og som i høj grad bidrager til at opfylde unionsdækkende præstationsmål. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 er sigtet med et fælles projekt på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde at implementere ATM-funktionaliteter, som er modne til gennemførelse, og som bidrager til at gennemføre de væsentlige operationelle ændringer, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. Det fælles projekt vil alene omfatte ATM-funktionaliteter, som forudsætter en synkron implementering, og som i høj grad bidrager til at opfylde unionsdækkende præstationsmål.

| (4) | Efter anmodning fra Kommissionen udarbejdede SESAR-fællesforetagendet et foreløbigt udkast til det første fælles projekt, som benævnes »Pilot Common Project«. |
| --- | --- |

(4)

Efter anmodning fra Kommissionen udarbejdede SESAR-fællesforetagendet et foreløbigt udkast til det første fælles projekt, som benævnes »Pilot Common Project«.

| (5) | Det foreløbige udkast blev analyseret og gennemgået af Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Forsvarsagentur, netadministratoren, præstationsvurderingsorganet, Eurocontrol, de europæiske standardiseringsorganisationer og European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae). |
| --- | --- |

(5)

Det foreløbige udkast blev analyseret og gennemgået af Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Forsvarsagentur, netadministratoren, præstationsvurderingsorganet, Eurocontrol, de europæiske standardiseringsorganisationer og European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae).

| (6) | Kommissionen foretog efterfølgende en uafhængig samlet cost benefit-analyse og passende høringer af medlemsstaterne og relevante interessenter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen foretog efterfølgende en uafhængig samlet cost benefit-analyse og passende høringer af medlemsstaterne og relevante interessenter.

| (7) | På dette grundlag opstillede Kommissionen et forslag til Pilot Common Project. I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 godkendte gruppen af civile brugere af luftrummet under SESAR forslaget den 30. april 2014, luftfartstjenesteudøverne godkendte forslaget den 30. april 2014, lufthavnsoperatørerne godkendte forslaget den 29. april 2014, netadministratoren godkendte forslaget den 25. april 2014, og de europæiske nationale meteorologiske institutter godkendte forslaget den 30. april 2014. |
| --- | --- |

(7)

På dette grundlag opstillede Kommissionen et forslag til Pilot Common Project. I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 godkendte gruppen af civile brugere af luftrummet under SESAR forslaget den 30. april 2014, luftfartstjenesteudøverne godkendte forslaget den 30. april 2014, lufthavnsoperatørerne godkendte forslaget den 29. april 2014, netadministratoren godkendte forslaget den 25. april 2014, og de europæiske nationale meteorologiske institutter godkendte forslaget den 30. april 2014.

| (8) | Pilot Common Project rummer seks ATM-funktionaliteter: udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed, lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm, fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring, samarbejdsbaseret netstyring, indledende systemdækkende informationsstyring og indledende informationsudveksling om flyveveje. Implementeringen af disse seks ATM-funktionaliteter bør gøres obligatorisk. |
| --- | --- |

(8)

Pilot Common Project rummer seks ATM-funktionaliteter: udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed, lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm, fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring, samarbejdsbaseret netstyring, indledende systemdækkende informationsstyring og indledende informationsudveksling om flyveveje. Implementeringen af disse seks ATM-funktionaliteter bør gøres obligatorisk.

| (9) | Funktionaliteten »udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed« forventes at gøre indflyvningsvejen mere præcis og lette fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase, hvilket gør det muligt at mindske brændstofforbrug og miljøpåvirkninger i forbindelse med nedgangs- og indflyvningsfasen. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »trafiksynkronisering«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. |
| --- | --- |

(9)

Funktionaliteten »udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed« forventes at gøre indflyvningsvejen mere præcis og lette fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase, hvilket gør det muligt at mindske brændstofforbrug og miljøpåvirkninger i forbindelse med nedgangs- og indflyvningsfasen. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »trafiksynkronisering«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

| (10) | Funktionaliteten »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm« forventes at øge sikkerheden og trafikstrømmen i forbindelse med anvendelsen af start- og landingsbanen, hvilket sikrer fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser samt øget lufthavnskapacitet. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. |
| --- | --- |

(10)

Funktionaliteten »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm« forventes at øge sikkerheden og trafikstrømmen i forbindelse med anvendelsen af start- og landingsbanen, hvilket sikrer fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser samt øget lufthavnskapacitet. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

| (11) | Funktionaliteten »fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring« forventes at åbne mulighed for en mere effektiv udnyttelse af luftrummet, hvilket skaber betydelige fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. |
| --- | --- |

(11)

Funktionaliteten »fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring« forventes at åbne mulighed for en mere effektiv udnyttelse af luftrummet, hvilket skaber betydelige fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

| (12) | Funktionaliteten »samarbejdsbaseret netstyring« forventes at forbedre kvaliteten af de netoplysninger, der deles af alle ATM-interessenter, og gøre dem mere aktuelle, og derved sikres betydelige fordele i form af produktivitetsgevinster og besparelser som følge af færre forsinkelser hos luftfartstjenester (i det følgende benævnt »ANS«). Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »samarbejdsbaseret netstyring og dynamisk kapacitetsudligning«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. |
| --- | --- |

(12)

Funktionaliteten »samarbejdsbaseret netstyring« forventes at forbedre kvaliteten af de netoplysninger, der deles af alle ATM-interessenter, og gøre dem mere aktuelle, og derved sikres betydelige fordele i form af produktivitetsgevinster og besparelser som følge af færre forsinkelser hos luftfartstjenester (i det følgende benævnt »ANS«). Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »samarbejdsbaseret netstyring og dynamisk kapacitetsudligning«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

| (13) | Funktionaliteten »indledende systemdækkende informationsstyring«, der består af en række tjenester, som leveres og benyttes via et netsystem, som er baseret på en internetprotokol, og som kan udnytte det systemdækkende informationsstyringssystem (SWIM), forventes at indebære betydelige produktivitetsgevinster for ANS. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »SWIM«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. |
| --- | --- |

(13)

Funktionaliteten »indledende systemdækkende informationsstyring«, der består af en række tjenester, som leveres og benyttes via et netsystem, som er baseret på en internetprotokol, og som kan udnytte det systemdækkende informationsstyringssystem (SWIM), forventes at indebære betydelige produktivitetsgevinster for ANS. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »SWIM«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

| (14) | Funktionaliteten »indledende informationsudveksling om flyveveje«, som styrker flyvedatabehandlingen, forventes at gøre luftfartøjers flyvevej mere forudsigelig til fordel for luftrumsbrugere, netadministratoren og luftfartstjenesteudøvere, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter. Dette forventes at have en positiv indflydelse på ANS' produktivitet, brændstofbesparelser og udsving mht. forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen, og den understøtter indirekte andre centrale elementer, som er omfattet af andre ATM-funktionaliteter ved at udnytte, at flyvevejsoplysninger deles. |
| --- | --- |

(14)

Funktionaliteten »indledende informationsudveksling om flyveveje«, som styrker flyvedatabehandlingen, forventes at gøre luftfartøjers flyvevej mere forudsigelig til fordel for luftrumsbrugere, netadministratoren og luftfartstjenesteudøvere, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter. Dette forventes at have en positiv indflydelse på ANS' produktivitet, brændstofbesparelser og udsving mht. forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen, og den understøtter indirekte andre centrale elementer, som er omfattet af andre ATM-funktionaliteter ved at udnytte, at flyvevejsoplysninger deles.

| (15) | For at få fuldt udbytte af Pilot Common Project forventes visse operationelle interessenter fra tredjelande at gennemføre dele af Pilot Common Project. Deres deltagelse sikres af implementeringsforvalteren i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De operationelle tredjelandeinteressenters deltagelse berører ikke kompetencefordelingen i forbindelse med ANS og ATM-funktionaliteter. |
| --- | --- |

(15)

For at få fuldt udbytte af Pilot Common Project forventes visse operationelle interessenter fra tredjelande at gennemføre dele af Pilot Common Project. Deres deltagelse sikres af implementeringsforvalteren i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De operationelle tredjelandeinteressenters deltagelse berører ikke kompetencefordelingen i forbindelse med ANS og ATM-funktionaliteter.

| (16) | For at bistå de operationelle interessenter, der berøres af implementeringen af ATM-funktionaliteter, bør Kommissionen offentliggøre et ikke-bindende referencemateriale såsom: støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, en køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov og en samlet cost benefit-analyse til støtte for Pilot Common Project. Støttemateriale skal i givet fald udarbejdes i overensstemmelse med de procedurer, der kræves ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (3), med deltagelse af de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med nævnte forordning. |
| --- | --- |

(16)

For at bistå de operationelle interessenter, der berøres af implementeringen af ATM-funktionaliteter, bør Kommissionen offentliggøre et ikke-bindende referencemateriale såsom: støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, en køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov og en samlet cost benefit-analyse til støtte for Pilot Common Project. Støttemateriale skal i givet fald udarbejdes i overensstemmelse med de procedurer, der kræves ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (3), med deltagelse af de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med nævnte forordning.

| (17) | Gennemførelsen af Pilot Common Project bør overvåges, idet der så vidt muligt benyttes eksisterende overvågningsmekanismer og høringsstrukturer til at inddrage alle operationelle interessenter. |
| --- | --- |

(17)

Gennemførelsen af Pilot Common Project bør overvåges, idet der så vidt muligt benyttes eksisterende overvågningsmekanismer og høringsstrukturer til at inddrage alle operationelle interessenter.

| (18) | Der bør indføres passende mekanismer til at revidere denne forordning med deltagelse af implementeringsforvalteren, som bør koordinere og samarbejde med de enheder, der er omhandlet i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, dvs. de nationale tilsynsmyndigheder, militæret, SESAR-fællesforetagendet, netadministratoren og fremstillingsindustrien, bl.a. for at give Kommissionen mulighed for om fornødent at ændre denne forordning. Indvirkningen på den nationale og kollektive forsvarsevne skal tages i betragtning af implementeringsforvalteren, jf. artikel 9, stk. 7, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. Koordinering med militæret i Pilot Common Project prioriteres fortsat i overensstemmelse med medlemsstaternes generelle erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (4). I henhold til denne erklæring bør medlemsstaterne navnlig udvide det civile/militære samarbejde og, hvis og i den udstrækning alle berørte medlemsstater anser det for nødvendigt, lette samarbejdet mellem deres væbnede styrker i alle sager i forbindelse med ATM. |
| --- | --- |

(18)

Der bør indføres passende mekanismer til at revidere denne forordning med deltagelse af implementeringsforvalteren, som bør koordinere og samarbejde med de enheder, der er omhandlet i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, dvs. de nationale tilsynsmyndigheder, militæret, SESAR-fællesforetagendet, netadministratoren og fremstillingsindustrien, bl.a. for at give Kommissionen mulighed for om fornødent at ændre denne forordning. Indvirkningen på den nationale og kollektive forsvarsevne skal tages i betragtning af implementeringsforvalteren, jf. artikel 9, stk. 7, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. Koordinering med militæret i Pilot Common Project prioriteres fortsat i overensstemmelse med medlemsstaternes generelle erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (4). I henhold til denne erklæring bør medlemsstaterne navnlig udvide det civile/militære samarbejde og, hvis og i den udstrækning alle berørte medlemsstater anser det for nødvendigt, lette samarbejdet mellem deres væbnede styrker i alle sager i forbindelse med ATM.

| (19) | I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) berører anvendelsen af denne forordning ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender. Denne forordning omfatter ikke militære operationer og militær træningsflyvning. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) berører anvendelsen af denne forordning ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender. Denne forordning omfatter ikke militære operationer og militær træningsflyvning.

| (20) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum — |
| --- | --- |

(20)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning oprettes det første fælles projekt, i det følgende benævnt »Pilot Common Project«. I Pilot Common Project fastlægges det første sæt ATM-funktionaliteter, der skal implementeres på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde for derigennem at virkeliggøre de væsentlige operationelle ændringer, der følger af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.

2.   Denne forordning finder anvendelse på det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN) og de systemer til ANS, der er udpeget i bilag I til forordning (EF) nr. 552/2004. Den finder anvendelse på de interessenter, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning anvendes de definitioner, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013.

Desuden forstås ved:

| (1) | »lufthavne — samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)«: en proces, hvor beslutninger i forbindelse med lufttrafik- og kapacitetsregulering (i det følgende benævnt: »ATFCM«) i lufthavne baseres på samspil mellem operationelle interessenter og andre aktører, som er involveret i ATFCM, og hvor det tilstræbes at nedbringe forsinkelser, skabe større forudsigelighed og optimere ressourceudnyttelsen |
| --- | --- |

(1)

»lufthavne — samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)«: en proces, hvor beslutninger i forbindelse med lufttrafik- og kapacitetsregulering (i det følgende benævnt: »ATFCM«) i lufthavne baseres på samspil mellem operationelle interessenter og andre aktører, som er involveret i ATFCM, og hvor det tilstræbes at nedbringe forsinkelser, skabe større forudsigelighed og optimere ressourceudnyttelsen

| (2) | »lufthavnsoperationsplan (AOP)«: en samlet, fælles og i samarbejde aftalt rullende plan, som står til rådighed for alle lufthavnsinteressenter, og som har til formål at tilvejebringe fælles situationsbevidsthed og danne grundlag for interessenternes beslutninger angående procesoptimering |
| --- | --- |

(2)

»lufthavnsoperationsplan (AOP)«: en samlet, fælles og i samarbejde aftalt rullende plan, som står til rådighed for alle lufthavnsinteressenter, og som har til formål at tilvejebringe fælles situationsbevidsthed og danne grundlag for interessenternes beslutninger angående procesoptimering

| (3) | »netoperationsplan (NOP)«: plan og herunder støtteværktøjer, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet |
| --- | --- |

(3)

»netoperationsplan (NOP)«: plan og herunder støtteværktøjer, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet

| (4) | »at operere en ATM-funktionalitet«: at den pågældende ATM-funktionalitet tages i brug og anvendes fuldt ud i de daglige operationer |
| --- | --- |

(4)

»at operere en ATM-funktionalitet«: at den pågældende ATM-funktionalitet tages i brug og anvendes fuldt ud i de daglige operationer

| (5) | »implementeringstermin«: den dato, hvor implementeringen af den pågældende ATM-funktionalitet skal være afsluttet, og hvor den udnyttes fuldt ud operationelt. |
| --- | --- |

(5)

»implementeringstermin«: den dato, hvor implementeringen af den pågældende ATM-funktionalitet skal være afsluttet, og hvor den udnyttes fuldt ud operationelt.

Artikel 3

ATM-funktionaliteter og deres implementering

1.   Pilot Common Project skal omfatte følgende ATM-funktionaliteter:

| a) | udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed |
| --- | --- |

a)

udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed

| b) | lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm |
| --- | --- |

b)

lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm

| c) | fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring |
| --- | --- |

c)

fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring

| d) | samarbejdsbaseret netstyring |
| --- | --- |

d)

samarbejdsbaseret netstyring

| e) | indledende systemdækkende informationsstyring |
| --- | --- |

e)

indledende systemdækkende informationsstyring

| f) | indledende informationsudveksling om flyveveje. |
| --- | --- |

f)

indledende informationsudveksling om flyveveje.

Disse ATM-funktionaliteter beskrives i bilaget.

2.   De operationelle interessenter, der er opført i bilaget, og netadministratoren skal implementere ATM-funktionaliteterne som omhandlet i stk. 1 og gennemføre de dermed forbundne operationelle procedurer, der muliggør en helstøbt operation i overensstemmelse med bilaget og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De militære operationelle interessenter skal alene implementere disse ATM-funktionaliteter i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.

Artikel 4

Reference- og støttemateriale

Kommissionen offentliggør på sit websted følgende reference- og støttemateriale med henblik på implementering af ATM-funktionaliteter som omhandlet i artikel 3, stk. 1:

| a) | en vejledende liste over støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, og herunder leveringsfrister |
| --- | --- |

a)

en vejledende liste over støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, og herunder leveringsfrister

| b) | en vejledende køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov, herunder henvisninger til gennemførelsesbestemmelser og fællesskabsspecifikationer, der er opstillet i henhold til artikel 3 og artikel 4 forordning (EF) nr. 552/2004, og dertil knyttede leveringsfrister |
| --- | --- |

b)

en vejledende køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov, herunder henvisninger til gennemførelsesbestemmelser og fællesskabsspecifikationer, der er opstillet i henhold til artikel 3 og artikel 4 forordning (EF) nr. 552/2004, og dertil knyttede leveringsfrister

| c) | de samlede cost benefit-analyser, som danner grundlag for interessenternes godkendelse af Pilot Common Project. |
| --- | --- |

c)

de samlede cost benefit-analyser, som danner grundlag for interessenternes godkendelse af Pilot Common Project.

Artikel 5

Overvågning

Kommissionens overvågning, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, skal navnlig foretages ved hjælp af følgende planlægnings- og rapporteringsinstrumenter:

| a) | rapporteringsmekanismer om planlægning og gennemførelse, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen |
| --- | --- |

a)

rapporteringsmekanismer om planlægning og gennemførelse, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen

| b) | netstrategiplanen og netoperationsplanen |
| --- | --- |

b)

netstrategiplanen og netoperationsplanen

| c) | præstationsplanerne, navnlig gennem de oplysninger, der er angivet i artikel 11, stk. 3, litra c), artikel 11, stk. 5, og punkt 2 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (6) |
| --- | --- |

c)

præstationsplanerne, navnlig gennem de oplysninger, der er angivet i artikel 11, stk. 3, litra c), artikel 11, stk. 5, og punkt 2 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (6)

| d) | oplysningsskemaerne angående luftfartsomkostninger og navnlig de oplysninger, der er angivet i række 3.8 i tabel 1, og punkt 2, litra m), i bilag II, og række 2.1-2.4 i tabel 3 i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (7). |
| --- | --- |

d)

oplysningsskemaerne angående luftfartsomkostninger og navnlig de oplysninger, der er angivet i række 3.8 i tabel 1, og punkt 2, litra m), i bilag II, og række 2.1-2.4 i tabel 3 i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (7).

| e) | implementeringsforvalterens overvågning af de projekter vedrørende gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 10 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 |
| --- | --- |

e)

implementeringsforvalterens overvågning af de projekter vedrørende gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 10 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013

| f) | rapporteringsmekanismerne vedrørende planlægning og gennemførelse af de funktionelle luftrumsblokke |
| --- | --- |

f)

rapporteringsmekanismerne vedrørende planlægning og gennemførelse af de funktionelle luftrumsblokke

| g) | rapporteringsmekanismer vedrørende planlægning og gennemførelse af standardisering. |
| --- | --- |

g)

rapporteringsmekanismer vedrørende planlægning og gennemførelse af standardisering.

Artikel 6

Revision

Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af oplysninger og rådgivning, der modtages fra implementeringsforvalteren i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, og efter at have foretaget den koordinering og høring, der kræves ifølge samme forordnings artikel 9; oplysninger, der indhentes via den overvågning, som omhandles i artikel 5, og den teknologiske udvikling inden for ATM. Resultaterne af denne revision forelægges Udvalget for det Fælles Luftrum.

Revisionen skal især omhandle følgende aspekter:

| a) | forløbet mht. implementeringen af ATM-funktionaliteter, jf. artikel 3, stk. 1 |
| --- | --- |

a)

forløbet mht. implementeringen af ATM-funktionaliteter, jf. artikel 3, stk. 1

| b) | anvendelsen af de eksisterende incitamenter til gennemførelse af Pilot Common Project og mulighederne for nye incitamenter |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af de eksisterende incitamenter til gennemførelse af Pilot Common Project og mulighederne for nye incitamenter

| c) | bidraget fra Pilot Common Project til opfyldelsen af præstationsmålene og gennemførelsen af en fleksibel udnyttelse af luftrummet |
| --- | --- |

c)

bidraget fra Pilot Common Project til opfyldelsen af præstationsmålene og gennemførelsen af en fleksibel udnyttelse af luftrummet

| d) | de faktiske omkostninger og fordele som følge af implementeringen af ATM-funktionaliteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, herunder påpeges lokale eller regionale negative konsekvenser for specifikke kategorier af operationelle interessenter |
| --- | --- |

d)

de faktiske omkostninger og fordele som følge af implementeringen af ATM-funktionaliteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, herunder påpeges lokale eller regionale negative konsekvenser for specifikke kategorier af operationelle interessenter

| e) | behovet for en tilpasning af Pilot Common Project, bl.a. hvilke personaleressourcer og geografiske områder, der er omfattet af anvendelsesområdet, og implementeringsterminer, der er fastsat i bilaget |
| --- | --- |

e)

behovet for en tilpasning af Pilot Common Project, bl.a. hvilke personaleressourcer og geografiske områder, der er omfattet af anvendelsesområdet, og implementeringsterminer, der er fastsat i bilaget

| f) | forløbet mht. udarbejdelsen af det reference- og støttemateriale, der er omhandlet i artikel 4. |
| --- | --- |

f)

forløbet mht. udarbejdelsen af det reference- og støttemateriale, der er omhandlet i artikel 4.

Kommissionen påbegynder den første revision senest 18 måneder efter godkendelsen af implementeringsprogrammet.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 af 3. maj 2013 om definition af fælles projekter, etablering af en ledelsesordning og afdækning af incitamenter til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen (EUT L 123 af 4.5.2013, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26).

3

(4)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 9.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (EUT L 96 af 31.3.2004, s. 1).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 af 3. maj 2013 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner (EUT L 128 af 9.5.2013, s. 1).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (EUT L 128 af 9.5.2013, s. 31).

7

---

BILAG

1.   UDVIDET STYRING AF INDKOMMENDE TRAFIK OG PRÆSTATIONSBASERET FLYVNING I TERMINALOMRÅDER MED STOR TRAFIKTÆTHED

Udvidet styring af indkommende trafik (AMAN) og præstationsbaseret flyvning (PBN) i terminalområder (TMA) med stor trafiktæthed gør indflyvningsvejen mere præcis og letter fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase. Udvidet AMAN understøtter udvidelsen af planlægningshorisonten ud til, som minimum, 180-200 sømil frem til og inklusive punktet for begyndelsen af nedstigningen for indkommende flyvninger. PBN i TMA med stor trafiktæthed omfatter udvikling og gennemførelse af brændstofeffektive og/eller miljøvenlige an- og udflyvningsprocedurer (Required Navigation Performance 1 Standard Instrument Departures (RNP 1 SIDs), Standard Arrival Routes (STARs)) og indflyvningsprocedurer (Required Navigation Performance Approach (RNP APCH)).

Denne funktionalitet består af to del-funktionaliteter:

| — | Styringen af indkommende trafik udvides til at omfatte en route-luftrum |
| --- | --- |

—

Styringen af indkommende trafik udvides til at omfatte en route-luftrum

| — | Terminalluftrum styrkes med anvendelse af RNP-baserede operationer |
| --- | --- |

—

Terminalluftrum styrkes med anvendelse af RNP-baserede operationer

1.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

1.1.1.   Styringen af indkommende trafik udvides til at omfatte en route-luftrum

Med udvidelsen af styringen af indkommende trafik til at omfatte en route-luftrum udvides AMAN- horisonten fra 100-120 sømil til 180-200 sømil fra ankomstlufthavnen. Trafikrækkefølgen kan fastlægges i en route-fasen og i den indledende nedstigningsfase.

Flyvekontroltjenester (ATC-tjenester) i TMA, som gennemfører AMAN-operationer, skal koordinere med lufttrafiktjenesteenheder (ATS-enheder), der er ansvarlige for de tilstødende en route-sektorer.

De eksisterende teknikker til styring af AMAN-begrænsningerne, i særdeleshed at vinde eller tabe tid og rådgivning om flyvehastighed, kan anvendes til at gennemføre denne funktionalitet.

Systemkrav

| — | AMAN-systemer skal levere oplysninger om ankomsttidsrækkefølge til en route ATC-systemer op til 180-200 sømil fra ankomstlufthavnen |
| --- | --- |

—

AMAN-systemer skal levere oplysninger om ankomsttidsrækkefølge til en route ATC-systemer op til 180-200 sømil fra ankomstlufthavnen

| — | ATC-systemer i forudgående ATS-enheder skal styre AMAN-begrænsninger. Styringen af ankomstbegrænsninger skal understøttes af dataudveksling, databehandling og informationsvisning ved de relevante flyvelederarbejdspositioner i ATS-enhederne. ATS-enheder kan udveksle data med eksisterende teknologi i afventning af gennemførelsen af tjenesterne i den systemdækkende informationsstyring (SWIM) |
| --- | --- |

—

ATC-systemer i forudgående ATS-enheder skal styre AMAN-begrænsninger. Styringen af ankomstbegrænsninger skal understøttes af dataudveksling, databehandling og informationsvisning ved de relevante flyvelederarbejdspositioner i ATS-enhederne. ATS-enheder kan udveksle data med eksisterende teknologi i afventning af gennemførelsen af tjenesterne i den systemdækkende informationsstyring (SWIM)

1.1.2.   Styrket terminalluftrum med anvendelse af RNP-baserede operationer

Et styrket terminalluftrum med anvendelse af RNP-baserede operationer består af gennemførelsen af miljøvenlige ind- og udflyvningsprocedurer og anflyvning ved anvendelse af PBN i TMA med stor trafiktæthed, hvilket specificeres nærmere i følgende navigationsspecifikationer:

| — | SID og STAR, idet RNP 1-specifikationen anvendes sammen med Radius to Fix (RF) path terminator |
| --- | --- |

—

SID og STAR, idet RNP 1-specifikationen anvendes sammen med Radius to Fix (RF) path terminator

| — | RNP APCH med APV (Required Navigation Performance Approach with Approach Procedure with Vertical guidance) |
| --- | --- |

—

RNP APCH med APV (Required Navigation Performance Approach with Approach Procedure with Vertical guidance)

Et styrket terminalluftrum med anvendelse af RNP-baserede operationer omfatter:

| — | RNP 1 SID, STAR og overgange (med anvendelse af RF-tillægget (Radius to Fix)) |
| --- | --- |

—

RNP 1 SID, STAR og overgange (med anvendelse af RF-tillægget (Radius to Fix))

| — | RNP APCH (Lateral Navigation/Vertical Navigation (LNAV/VNAV) og LPV-minima (Localiser Performance with Vertical guidance minima) |
| --- | --- |

—

RNP APCH (Lateral Navigation/Vertical Navigation (LNAV/VNAV) og LPV-minima (Localiser Performance with Vertical guidance minima)

Systemkrav

ATC-systemer og ATC-sikkerhedsnet skal muliggøre terminalområde- og PBN-operationer

| — | RNP 1-operationer forudsætter, at den samlede systemfejl (TSE), lateralt og i længden, er inden for ± 1 sømil i mindst 95 % af flyvetiden, og præstationsovervågning, alarmeringskapacitet og navigationsdatabaser med høj integritet er påkrævet om bord |
| --- | --- |

—

RNP 1-operationer forudsætter, at den samlede systemfejl (TSE), lateralt og i længden, er inden for ± 1 sømil i mindst 95 % af flyvetiden, og præstationsovervågning, alarmeringskapacitet og navigationsdatabaser med høj integritet er påkrævet om bord

| — | For RNP APCH skal den samlede systemfejl (TSE), lateralt og i længden, være inden for ± 0,3 sømil i mindst 95 % af flyvetiden i slutindflyvningssegmentet, og præstationsovervågning, alarmeringskapacitet og navigationsdatabaser med høj integritet er påkrævet om bord
  Både RNP 1- og RNP APCH-kapacitet forudsætter input fra det globale satellitnavigationssystem (GNSS) |
| --- | --- |

—

For RNP APCH skal den samlede systemfejl (TSE), lateralt og i længden, være inden for ± 0,3 sømil i mindst 95 % af flyvetiden i slutindflyvningssegmentet, og præstationsovervågning, alarmeringskapacitet og navigationsdatabaser med høj integritet er påkrævet om bord

Både RNP 1- og RNP APCH-kapacitet forudsætter input fra det globale satellitnavigationssystem (GNSS)

| — | Vertikal navigation til støtte for APV kan ydes af et GNSS satellitbaseret forstærkningssystem (SBAS) eller af barometriske højdesensorer. |
| --- | --- |

—

Vertikal navigation til støtte for APV kan ydes af et GNSS satellitbaseret forstærkningssystem (SBAS) eller af barometriske højdesensorer.

1.2.   Geografisk anvendelsesområde

1.2.1.   EU- og EFTA-medlemsstaterne

Udvidet AMAN og PBN i TMA med stor trafiktæthed og dermed forbundne en route-sektorer skal opereres i følgende lufthavne:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | Paris-CDG |
| --- | --- |

—

Paris-CDG

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | London-Stansted |
| --- | --- |

—

London-Stansted

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zurich Kloten (1) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten (1)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen (2) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (2)

| — | Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm-Arlanda

| — | Berlin Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | København/Kastrup |
| --- | --- |

—

København/Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Cote d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Cote d'Azur

1.2.2.   Andre tredjelande

Udvidet AMAN og PBN i TMA med stor trafiktæthed bør opereres i Istanbul Ataturk lufthavn.

1.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringstermin

ATS-udøvere og netadministratoren skal sikre, at ATS-enheder, der yder ATC-tjenester, i terminalluftrummet i de lufthavne, der er nævnt i punkt 1.2, og dermed forbundne en route-sektorer opererer udvidet AMAN og PBN i TMA med stor trafiktæthed fra den 1. januar 2024.

1.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten udvidet AMAN og PBN i TMA med stor trafiktæthed skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes i de lufthavne, der er nævnt i punkt 1.2. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og procedurerelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. Synkroniseringen af investeringerne skal omfatte flere forskellige lufthavnsoperatører og luftfartstjenesteudøvere. I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden navnlig finde sted mellem leverandørindustrier.

1.5.   Afgørende forudsætninger

Der er ingen forudsætninger for denne funktionalitet. En eksisterende AMAN letter denne ATM-funktionalitets operationelle integration i eksisterende systemer.

1.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | Dataudveksling mellem ATS-enheder, navnlig vedrørende udvidet AMAN, skal gennemføres ved hjælp af tjenester i den systemdækkende informationsstyring (SWIM), når iSWIM-funktionaliteten, der er nævnt i punkt 5, er til rådighed |
| --- | --- |

—

Dataudveksling mellem ATS-enheder, navnlig vedrørende udvidet AMAN, skal gennemføres ved hjælp af tjenester i den systemdækkende informationsstyring (SWIM), når iSWIM-funktionaliteten, der er nævnt i punkt 5, er til rådighed

| — | AMAN skal benytte downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje, som angivet i punkt 6, når disse foreligger. |
| --- | --- |

—

AMAN skal benytte downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje, som angivet i punkt 6, når disse foreligger.

2.   LUFTHAVNSINTEGRERING OG ØGET TRAFIKSTRØM

Med lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm lettes tilvejebringelsen af indflyvnings- og tårnkontroltjenester ved at forbedre start- og landingsbanens sikkerhed og kapacitet, styrke integrationen af og sikkerheden i forbindelse med kørsel og begrænse farlige situationer på banen.

Denne funktionalitet består af fem del-funktionaliteter:

| — | afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang |
| --- | --- |

—

afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang

| — | afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden |
| --- | --- |

—

afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden

| — | tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutindflyvning |
| --- | --- |

—

tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutindflyvning

| — | automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden |
| --- | --- |

—

automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden

| — | lufthavnssikkerhedsnet. |
| --- | --- |

—

lufthavnssikkerhedsnet.

2.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

2.1.1.   Afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang

Afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang er et middel til at forbedre afgangsstrømmene i en eller flere lufthavne ved at beregne TTOT (TARGET Take Off Time) og TSAT (TARGET Start Approval Time) for hver flyvning under hensyntagen til flere forskellige begrænsninger og præferencer. Styring forud for afgang består i at måle afgangsstrømmen til en bane ved at styre off block-tider (via start up-tider), hvorved der tages hensyn til den disponible start- og landingsbanekapacitet. I kombination med »lufthavne — samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)« vil styring forud for afgang nedbringe kørselstiden, øge overholdelsen af lufttrafikreguleringsslot (ATFM-slot) og gøre afgangstider mere forudsigelige. Afgangsstyring tilsigter at maksimere trafikstrømmen på banen ved at fastlægge en trafikrækkefølge med optimeret minimal adskillelse.

Operationelle interessenter, der er inddraget i A-CDM, skal i fællesskab fastlægge trafikrækkefølger forud for afgang under hensyntagen til aftalte principper, der skal anvendes af specifikke årsager (f.eks. ventetid på banen, overholdelse af slot, udflyvningsruter, luftrumsbrugernes præferencer og forbud mod natflyvninger, evakuering af standplads/gate for ankommende luftfartøjer, ugunstige betingelser, herunder afisning, reel kørsels/banekapacitet, aktuelle begrænsninger osv.).

Systemkrav

| — | Systemer til afgangsstyring (DMAN) og A-CDM skal integreres, og de skal understøtte fastlæggelse af optimeret rækkefølge forud for afgang med informationsstyringssystemer for luftrumsbrugere (indgivelse af TOBT (target off-block time feeding)) og lufthavnen (indgivelse af kontekstuelle data). |
| --- | --- |

—

Systemer til afgangsstyring (DMAN) og A-CDM skal integreres, og de skal understøtte fastlæggelse af optimeret rækkefølge forud for afgang med informationsstyringssystemer for luftrumsbrugere (indgivelse af TOBT (target off-block time feeding)) og lufthavnen (indgivelse af kontekstuelle data).

| — | DMAN-systemer skal opstille en samarbejdsbaseret rækkefølge og vise både TSAT og TTOT. TSAT og TTOT skal tage hensyn til udsving i kørselstider, og de skal opdateres i overensstemmelse med luftfartøjernes faktiske start. DMAN-systemer skal vise flyvelederen listen over TSAT og TTOT, således at strømmen af luftfartøjer kan kontrolleres. |
| --- | --- |

—

DMAN-systemer skal opstille en samarbejdsbaseret rækkefølge og vise både TSAT og TTOT. TSAT og TTOT skal tage hensyn til udsving i kørselstider, og de skal opdateres i overensstemmelse med luftfartøjernes faktiske start. DMAN-systemer skal vise flyvelederen listen over TSAT og TTOT, således at strømmen af luftfartøjer kan kontrolleres.

2.1.2.   Afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden

Afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden er et ATM-værktøj, der fastlægger planer for optimal dirigering af flybevægelser på jorden (f.eks. kørselsruteplaner) med beregning og fastlæggelse af rækkefølgen af flybevægelser og optimeret ressourceudnyttelse (f.eks. afisningsanlæg). Afgangsrækkefølgen på start- og landingsbanen skal optimeres i forhold til den faktiske trafiksituation, idet der tages højde for alle ændringer off-gate eller under kørslen til banen.

A-SMGCS (Advanced Surface Movement Guidance and Control Systems) skal levere optimeret kørselstid og gøre starttidspunkterne mere forudsigelige ved at overvåge den faktiske trafik på jorden og inddrage opdaterede kørselstider i forbindelse med afgangsstyringen.

Systemkrav

| — | Ved beregningen af TTOT og TSAT skal DMAN-systemer tage hensyn til udsving i og opdatering af kørselstider. Der skal udvikles grænseflader mellem DMAN- og A-SMGCS-ruteføring. |
| --- | --- |

—

Ved beregningen af TTOT og TSAT skal DMAN-systemer tage hensyn til udsving i og opdatering af kørselstider. Der skal udvikles grænseflader mellem DMAN- og A-SMGCS-ruteføring.

| — | DMAN, som inddrager A-SMGCS-begrænsninger ved hjælp af et digitalt system, f.eks. EFS (Electronic Flight Strips), med en avanceret A-SMGCS ruteføringsfunktion, skal integreres i flyvedatabehandlingssystemer for at fastlægge afgangsrækkefølgen og beregning af ruteføring. |
| --- | --- |

—

DMAN, som inddrager A-SMGCS-begrænsninger ved hjælp af et digitalt system, f.eks. EFS (Electronic Flight Strips), med en avanceret A-SMGCS ruteføringsfunktion, skal integreres i flyvedatabehandlingssystemer for at fastlægge afgangsrækkefølgen og beregning af ruteføring.

| — | En A-SMGCS ruteføringsfunktion skal implementeres. |
| --- | --- |

—

En A-SMGCS ruteføringsfunktion skal implementeres.

2.1.3.   Tidsbaseret adskillelse under slutindflyvning

TBS (Time-based Separation) består i, at luftfartøjer i indflyvningsrækkefølgen til en bane adskilles ved hjælp af tidsintervaller i stedet for afstande. TBS kan anvendes under slutindflyvning, ved at der åbnes mulighed for at vise flyvelederen ækvivalente afstandsoplysninger under hensyntagen til fremherskende vindforhold. Parametre for radaradskillelsesminima og slipstrømsturbulensadskillelse skal integreres i et TBS-støtteværktøj til vejledning af flyvelederen, således at der åbnes mulighed for at benytte tidsbaseret afstand mellem luftfartøjer under slutindflyvning, idet modvindpåvirkningen tages i betragtning.

Systemkrav

| — | Flyvedatabehandlings- og AMAN-systemer skal kunne forenes med TBS-støtteværktøjet, og det skal være muligt at skifte mellem tids- og afstandsbaserede slipstrøms- og radaradskillelsesregler |
| --- | --- |

—

Flyvedatabehandlings- og AMAN-systemer skal kunne forenes med TBS-støtteværktøjet, og det skal være muligt at skifte mellem tids- og afstandsbaserede slipstrøms- og radaradskillelsesregler

| — | Flyvelederarbejdspositionen skal integrere TBS-støtteværktøjet med sikkerhedsnet til støtte for flyvelederen, således at TBS-afstande beregnes under overholdelse af radaradskillelsesminima, idet de faktiske vindforhold på indflyvningsglidebanen lægges til grund |
| --- | --- |

—

Flyvelederarbejdspositionen skal integrere TBS-støtteværktøjet med sikkerhedsnet til støtte for flyvelederen, således at TBS-afstande beregnes under overholdelse af radaradskillelsesminima, idet de faktiske vindforhold på indflyvningsglidebanen lægges til grund

| — | Lokale meteorologiske (MET) oplysninger om de faktiske vindforhold på indflyvningsglidebanen skal indlæses i TBS-støtteværktøjet |
| --- | --- |

—

Lokale meteorologiske (MET) oplysninger om de faktiske vindforhold på indflyvningsglidebanen skal indlæses i TBS-støtteværktøjet

| — | TBS-støtteværktøjet skal levere automatisk overvågning af og varsling om afvigende flyvehastighedsadfærd under slutindflyvning, automatisk overvågning af og alarmering ved overtrædelse af adskillelsesminima og automatisk overvågning og advarsel i tilfælde af, at det forkerte luftfartøj aktiveres på en adskillelsesindikator |
| --- | --- |

—

TBS-støtteværktøjet skal levere automatisk overvågning af og varsling om afvigende flyvehastighedsadfærd under slutindflyvning, automatisk overvågning af og alarmering ved overtrædelse af adskillelsesminima og automatisk overvågning og advarsel i tilfælde af, at det forkerte luftfartøj aktiveres på en adskillelsesindikator

| — | TBS-støtteværktøjet og den tilknyttede flyvelederarbejdsposition skal beregne indikatorafstanden og vise den på flyvelederens skærme |
| --- | --- |

—

TBS-støtteværktøjet og den tilknyttede flyvelederarbejdsposition skal beregne indikatorafstanden og vise den på flyvelederens skærme

| — | TBS-operationer skal understøttes af sikkerhedsnet, der opfanger automatisk overvågning af og alarmering ved overtrædelse af adskillelsesminima. |
| --- | --- |

—

TBS-operationer skal understøttes af sikkerhedsnet, der opfanger automatisk overvågning af og alarmering ved overtrædelse af adskillelsesminima.

2.1.4.   Automatiseret assistance til flyveleder til planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden

A-SMGCS ruteførings- og planlægningsfunktioner skal automatisk generere kørselsruter med den tilsvarende anslåede kørselstid og styring af potentielle konflikter.

Flyvelederen kan ændre kørselsruter manuelt, inden de tildeles til luftfartøjer og køretøjer. Disse ruter skal være til rådighed i flyvedatabehandlingssystemet.

Systemkrav

| — | A-SMGCS ruteførings- og planlægningsfunktionen skal beregne den operationelt mest relevante rute, så konfliktfri som muligt, der giver luftfartøjet mulighed for at bevæge sig fra standplads til bane, fra bane til standplads eller en anden bevægelse på jorden |
| --- | --- |

—

A-SMGCS ruteførings- og planlægningsfunktionen skal beregne den operationelt mest relevante rute, så konfliktfri som muligt, der giver luftfartøjet mulighed for at bevæge sig fra standplads til bane, fra bane til standplads eller en anden bevægelse på jorden

| — | Flyvelederen skal kunne styre ruteforløbet på jorden fra sin arbejdsposition |
| --- | --- |

—

Flyvelederen skal kunne styre ruteforløbet på jorden fra sin arbejdsposition

| — | Flyvedatabehandlingssystemet skal kunne modtage planlagte og klarerede ruter, som tildeles til luftfartøjer og køretøjer, og styre rutens status for alle berørte luftfartøjer og køretøjer. |
| --- | --- |

—

Flyvedatabehandlingssystemet skal kunne modtage planlagte og klarerede ruter, som tildeles til luftfartøjer og køretøjer, og styre rutens status for alle berørte luftfartøjer og køretøjer.

2.1.5.   Lufthavnssikkerhedsnet

Lufthavnssikkerhedsnet består i afsløring af og alarmering om konflikter i ATC-klareringen af luftfartøjer samt køretøjers og luftfartøjers afvigelser fra deres instrukser, procedurer eller ruteføring, som potentielt kan bringe køretøjer og luftfartøjer i kollisionsrisiko. Denne del-funktionalitets anvendelsesområde omfatter bane og flyvefelt.

ATC-støtteværktøjer på flyvepladsen skal afsløre konfliktende ATC-klareringer, og til dette formål benytter ATC-systemet viden fra data og herunder flyvelederens klareringer til luftfartøjer og køretøjer, den tildelte bane og venteposition. Flyvelederen skal indlæse alle klareringer, der gives til luftfartøjer eller køretøjer, i ATC-systemet ved hjælp af et digitalt system, f.eks. EFS.

Forskellige typer af konflikter i klareringer påpeges (f.eks. ved kørsel på banen med henblik på start (line-up) i forhold til starten). Nogle må alene baseres på flyvelederens input, medens andre derudover kan benytte andre data såsom A-SMGCS-overvågningsdata.

Lufthavnssikkerhedsnetværktøjer skal alarmere flyveledere, når luftfartøjer og køretøjer afviger fra ATC-instrukser, -procedurer eller -rute. Flyvelederens instrukser, som står til rådighed elektronisk (via et digitalt system, f.eks. EFS), skal integreres med andre data såsom flyveplan, overvågning, ruteføring samt offentliggjorte regler og procedurer. Integrationen af disse data skal give systemet mulighed for at overvåge oplysningerne, og når afvigelser afsløres, alarmeres flyvelederen (f.eks. manglende godkendelse af push-back).

Systemkrav

| — | Lufthavnssikkerhedsnet skal integrere A-SMGCS-overvågningsdata og flyvelederens banerelaterede klareringer. Lufthavnens overensstemmelsesovervågning skal integrere A-SMGCS-ruteføring af flybevægelser på jorden, overvågningsdata og flyvelederens ruteføringsrelaterede klareringer. |
| --- | --- |

—

Lufthavnssikkerhedsnet skal integrere A-SMGCS-overvågningsdata og flyvelederens banerelaterede klareringer. Lufthavnens overensstemmelsesovervågning skal integrere A-SMGCS-ruteføring af flybevægelser på jorden, overvågningsdata og flyvelederens ruteføringsrelaterede klareringer.

| — | A-SMGCS skal omfatte den avancerede ruteførings- og planlægningsfunktion, der er nævnt i punkt 2.1.4 ovenfor, således at det er muligt at alarmere i forbindelse med overvågningen af overensstemmelse. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS skal omfatte den avancerede ruteførings- og planlægningsfunktion, der er nævnt i punkt 2.1.4 ovenfor, således at det er muligt at alarmere i forbindelse med overvågningen af overensstemmelse.

| — | A-SMGCS skal indeholde en funktion, der genererer og videresender den pågældende alarmering. Denne alarmering skal gennemføres som et yderligere lag oven i den nuværende A-SMGCS niveau 2-alarmering og ikke som en erstatning herfor. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS skal indeholde en funktion, der genererer og videresender den pågældende alarmering. Denne alarmering skal gennemføres som et yderligere lag oven i den nuværende A-SMGCS niveau 2-alarmering og ikke som en erstatning herfor.

| — | Flyvelederarbejdspositionen skal hoste advarsler og alarmeringer med en egnet menneske-maskine-grænseflade og herunder støtte til at annullere en alarmering. |
| --- | --- |

—

Flyvelederarbejdspositionen skal hoste advarsler og alarmeringer med en egnet menneske-maskine-grænseflade og herunder støtte til at annullere en alarmering.

| — | Digitale systemer, f.eks. EFS, skal integrere flyvelederens instrukser med andre data som f.eks. flyveplan, overvågning, ruteføring samt offentliggjorte regler og procedurer. |
| --- | --- |

—

Digitale systemer, f.eks. EFS, skal integrere flyvelederens instrukser med andre data som f.eks. flyveplan, overvågning, ruteføring samt offentliggjorte regler og procedurer.

2.2.   Geografisk anvendelsesområde

2.2.1.   EU- og EFTA-medlemsstaterne

Afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang, afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden, automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden og lufthavnssikkerhedsnet skal opereres i følgende lufthavne:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | Paris-CDG |
| --- | --- |

—

Paris-CDG

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | London-Stansted |
| --- | --- |

—

London-Stansted

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zurich Kloten (3) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten (3)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen (4) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (4)

| — | Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm-Arlanda

| — | Berlin Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | København/Kastrup |
| --- | --- |

—

København/Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Cote d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Cote d'Azur

Tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutindflyvning skal opereres i følgende lufthavne:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam-Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam-Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Zurich Kloten (5) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten (5)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Oslo Gardermoen (6) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (6)

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | København/Kastrup |
| --- | --- |

—

København/Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

2.2.2.   Andre tredjelande

Alle del-funktionaliteter som omhandlet i dette punkt bør opereres i Istanbul Ataturk lufthavn.

2.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringsterminer

ATS-udøvere og lufthavnsoperatører, der udøver tjenester i de lufthavne, der er nævnt i punkt 2.2, skal operere:

| — | afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang fra den 1. januar 2021 |
| --- | --- |

—

afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang fra den 1. januar 2021

| — | afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden fra den 1. januar 2021 |
| --- | --- |

—

afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden fra den 1. januar 2021

| — | tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutflyvning, fra den 1. januar 2024 |
| --- | --- |

—

tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutflyvning, fra den 1. januar 2024

| — | automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden fra den 1. januar 2024 |
| --- | --- |

—

automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden fra den 1. januar 2024

| — | lufthavnssikkerhedsnet fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

—

lufthavnssikkerhedsnet fra den 1. januar 2021.

2.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes i de berørte lufthavne. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og procedurerelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. Denne synkronisering af investeringerne skal omfatte flere forskellige lufthavnsoperatører og luftfartstjenesteudøvere. I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden navnlig finde sted mellem leverandørindustrier såvel som standardiseringsorganer.

2.5.   Afgørende forudsætninger

Følgende forudsætninger er påkrævet:

| — | digitale systemer, f.eks. EFS, A-CDM og indledende DMAN til afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang |
| --- | --- |

—

digitale systemer, f.eks. EFS, A-CDM og indledende DMAN til afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang

| — | digitale systemer, f.eks. EFS, indledende DMAN og A-SMGCS niveau 1 & 2 til afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden |
| --- | --- |

—

digitale systemer, f.eks. EFS, indledende DMAN og A-SMGCS niveau 1 & 2 til afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden

| — | digitale systemer, f.eks. EFS, til TBS |
| --- | --- |

—

digitale systemer, f.eks. EFS, til TBS

| — | digitale systemer, f.eks. EFS, og A-SMGCS niveau 1 & 2 til automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden |
| --- | --- |

—

digitale systemer, f.eks. EFS, og A-SMGCS niveau 1 & 2 til automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden

| — | digitale systemer, f.eks. EFS, og A-SMGCS-overvågning til lufthavnssikkerhedsnet. |
| --- | --- |

—

digitale systemer, f.eks. EFS, og A-SMGCS-overvågning til lufthavnssikkerhedsnet.

2.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | Der er ingen indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter. |
| --- | --- |

—

Der er ingen indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter.

| — | Del-funktionaliteterne afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang og tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutflyvning kan gennemføres uafhængigt af de øvrige del-funktionaliteter. Gennemførelsen af del-funktionaliteterne afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden og lufthavnssikkerhedsnet forudsætter, at del-funktionaliteten automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden (A-SMGCS niveau 2+) står til rådighed. |
| --- | --- |

—

Del-funktionaliteterne afgangsstyring synkroniseret med fastlæggelse af rækkefølgen forud for afgang og tidsbaseret adskillelse i forbindelse med slutflyvning kan gennemføres uafhængigt af de øvrige del-funktionaliteter. Gennemførelsen af del-funktionaliteterne afgangsstyring med inddragelse af trafikstyringsbegrænsninger på jorden og lufthavnssikkerhedsnet forudsætter, at del-funktionaliteten automatiseret assistance til flyveleders planlægning og ruteføring af flybevægelser på jorden (A-SMGCS niveau 2+) står til rådighed.

3.   FLEKSIBEL LUFTRUMSSTYRING OG DIREKTE RUTEFØRING

Kombineret operation af fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring sætter luftrumsbrugere i stand til at flyve så tæt som muligt på deres foretrukne flyvevej uden at være begrænset af faste luftrumsstrukturer eller faste rutenet. Den muliggør endvidere, at operationer, der kræver segregeret luftrum, f.eks. militær uddannelse, kan ske på en sikker måde og fleksibel måde og med mindst mulig indvirkning på andre luftrumsbrugere.

Denne funktionalitet består af to del-funktionaliteter:

| — | luftrumsstyring og avanceret fleksibel udnyttelse af luftrummet |
| --- | --- |

—

luftrumsstyring og avanceret fleksibel udnyttelse af luftrummet

| — | direkte ruteføring. |
| --- | --- |

—

direkte ruteføring.

3.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

3.1.1.   Luftrumsstyring og avanceret fleksibel udnyttelse af luftrummet

Luftrumsstyring (ASM) og avanceret fleksibel udnyttelse af luftrummet (A-FUA) tilsigter at åbne mulighed for at styre reserveringer af luftrummet mere fleksibelt alt efter luftrumsbrugernes behov. Ændringer i luftrumsstatus skal deles med alle berørte brugere, navnlig netadministratoren, luftfartstjenesteudøverne og luftrumsbrugerne (Flight Operations Centre/Wing Operations Centre (FOC/WOC)). ASM-procedurer og -processer skal håndtere et miljø, hvor luftrummet styres dynamisk uden faste rutenet.

Datadeling skal styrkes ved hjælp af luftrumsstrukturer til støtte for en mere dynamisk luftrumsstyring og gennemførelse af luftrum med direkte ruteføring (FRA). FRA er det lateralt og vertikalt definerede luftrum, hvor direkte ruteføring muliggøres med et antal funktioner for indflyvning i og udflyvning af det pågældende luftrum. Flyvninger i dette luftrum underlægges fortsat flyvekontroltjeneste.

ASM-løsninger skal komme alle luftrumsbrugere til gode, herunder skal de åbne mulighed at justere FRA, betinget rute (CDR) og offentliggjort direkte ruteføring (DCT). Disse ASM-løsninger skal bygge på den forventede efterspørgsel ifølge den lokale lufttrafik- og kapacitetsreguleringsfunktion (ATFCM) og/eller netadministratoren.

Systemkrav

| — | ASM-støttesystemet skal understøtte det aktuelle faste og betingede rutenet, samt DCT, FRA og fleksible sektorkonfigurationer. Systemet skal kunne reagere på ændringer i efterspørgslen efter luftrum. Netoperationsplanen (NOP) skal styrkes med en samarbejdsbaseret beslutningsproces, som inddrager alle berørte operationelle interessenter. Systemet skal understøtte aktiviteter på tværs af landegrænser for derigennem at dele udnyttelsen af segregeret luftrum uanset nationale grænser |
| --- | --- |

—

ASM-støttesystemet skal understøtte det aktuelle faste og betingede rutenet, samt DCT, FRA og fleksible sektorkonfigurationer. Systemet skal kunne reagere på ændringer i efterspørgslen efter luftrum. Netoperationsplanen (NOP) skal styrkes med en samarbejdsbaseret beslutningsproces, som inddrager alle berørte operationelle interessenter. Systemet skal understøtte aktiviteter på tværs af landegrænser for derigennem at dele udnyttelsen af segregeret luftrum uanset nationale grænser

| — | Luftrumskonfigurationer skal være tilgængelige via netadministratorsystemer, som skal indeholde de aktuelle og planlagte luftrumskonfigurationer, således at luftrumsbrugerne kan indgive og ændre deres flyveplaner på grundlag af aktuel og præcis information |
| --- | --- |

—

Luftrumskonfigurationer skal være tilgængelige via netadministratorsystemer, som skal indeholde de aktuelle og planlagte luftrumskonfigurationer, således at luftrumsbrugerne kan indgive og ændre deres flyveplaner på grundlag af aktuel og præcis information

| — | ATC-systemet skal understøtte fleksibel sektorkonfiguration, således at sektorernes dimensioner og driftstimer kan optimeres i henhold til NOP-behov |
| --- | --- |

—

ATC-systemet skal understøtte fleksibel sektorkonfiguration, således at sektorernes dimensioner og driftstimer kan optimeres i henhold til NOP-behov

| — | Systemet skal gøre det muligt at foretage en løbende evaluering af ændrede luftrumskonfigurationers påvirkning af nettet |
| --- | --- |

—

Systemet skal gøre det muligt at foretage en løbende evaluering af ændrede luftrumskonfigurationers påvirkning af nettet

| — | ATC-systemer skal på korrekt vis give et billede af aktivering og deaktivering af konfigurerbare reservationer af luftrum og ændringen af et udsnit af luftrummet fra fast rutenet til FRA |
| --- | --- |

—

ATC-systemer skal på korrekt vis give et billede af aktivering og deaktivering af konfigurerbare reservationer af luftrum og ændringen af et udsnit af luftrummet fra fast rutenet til FRA

| — | Systemet til behandling af flyveplaner (IFPS) skal ændres for at afspejle ændringerne i fastlæggelsen af luftrum og ruter, således at ATC-systemer får oplysninger om ruter, flyvningers forløb og dermed forbundne oplysninger |
| --- | --- |

—

Systemet til behandling af flyveplaner (IFPS) skal ændres for at afspejle ændringerne i fastlæggelsen af luftrum og ruter, således at ATC-systemer får oplysninger om ruter, flyvningers forløb og dermed forbundne oplysninger

| — | FSM-, ATFCM- og ATC-systemer skal på sikker vis kunne kommunikere på en måde, der gør det muligt at udøve luftfartstjenester ud fra en fælles forståelse af luftrummet og trafikmiljøet. ATC-systemerne skal ændres for at aktivere denne funktionalitet i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004 |
| --- | --- |

—

FSM-, ATFCM- og ATC-systemer skal på sikker vis kunne kommunikere på en måde, der gør det muligt at udøve luftfartstjenester ud fra en fælles forståelse af luftrummet og trafikmiljøet. ATC-systemerne skal ændres for at aktivere denne funktionalitet i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004

| — | Centraliserede luftfartsinformationstjenestesystemer (AIS-systemer), f.eks. den europæiske AIS-database (EAD), skal give alle berørte operationelle interessenter rettidig adgang til miljødata for fleksible luftrumsstrukturer. Dette giver mulighed for at planlægge på grundlag af præcise oplysninger, der er relevante for det tidspunkt, hvor operationerne planlægges. Lokale AIS-systemer skal muliggøre dette og give mulighed for at indlæse ændrede lokale data |
| --- | --- |

—

Centraliserede luftfartsinformationstjenestesystemer (AIS-systemer), f.eks. den europæiske AIS-database (EAD), skal give alle berørte operationelle interessenter rettidig adgang til miljødata for fleksible luftrumsstrukturer. Dette giver mulighed for at planlægge på grundlag af præcise oplysninger, der er relevante for det tidspunkt, hvor operationerne planlægges. Lokale AIS-systemer skal muliggøre dette og give mulighed for at indlæse ændrede lokale data

| — | Operationelle interessenter skal kunne kommunikere med NOP som angivet i punkt 4. Der skal fastlægges kommunikationsmuligheder, således at dynamiske data kan sendes til de operationelle interessenters systemer, og disse interessenter skal kunne meddele oplysninger præcist og rettidigt. Disse interessenters systemer skal ændres for at aktivere disse kommunikationsmuligheder. |
| --- | --- |

—

Operationelle interessenter skal kunne kommunikere med NOP som angivet i punkt 4. Der skal fastlægges kommunikationsmuligheder, således at dynamiske data kan sendes til de operationelle interessenters systemer, og disse interessenter skal kunne meddele oplysninger præcist og rettidigt. Disse interessenters systemer skal ændres for at aktivere disse kommunikationsmuligheder.

3.1.2.   Direkte ruteføring

Direkte ruteføring kan implementeres i form af både direkte ruteføringsluftrum og FRA. Direkte ruteføringsluftrum er luftrum, der fastlægges lateralt og vertikalt med en række indgangs- og udgangsbetingelser, når offentliggjort direkte ruteføring står til rådighed. Flyvninger i dette luftrum underlægges fortsat flyvekontroltjeneste. For at fremme tidlig gennemførelse forud for implementeringsterminen, der er anført i punkt 3.3, kan direkte ruteføring gennemføres i et begrænset omfang i fastlagte perioder. Der fastsættes procedurer for overgang mellem direkte og faste ruteføringsoperationer. Indledende gennemførelse af direkte ruteføring kan ske på en strukturelt begrænset grundlag, f.eks. ved at begrænse de disponible indgangs- og udgangspunkter for visse trafikstrømme gennem offentliggørelse af DCT, som tillader luftrumsbrugerne at lægge flyveplaner på grundlag af disse offentliggjorte DCT. DCT kan stilles til rådighed med forbehold af trafikefterspørgsel og/eller tidsmæssige begrænsninger. Gennemførelsen af FRA på grundlag af DCT kan åbne mulighed for at lade ATS-rutenettet bortfalde. FRA og DCT skal offentliggøres i luftfartspublikationer som beskrevet i netadministratorens plan for forbedring af det europæiske rutenet.

Systemkrav

| — | Følgende skal gennemføres i netstyringssystemer:






  — | behandling af flyveplaner og kontrol af DCT og FRA |
| --- | --- | --- |

—

Følgende skal gennemføres i netstyringssystemer:

—

behandling af flyveplaner og kontrol af DCT og FRA

| — | forslag til IFPS-ruteføring på grundlag af FRA |
| --- | --- |

—

forslag til IFPS-ruteføring på grundlag af FRA

| — | dynamisk omlægning af ruteføring |
| --- | --- |

—

dynamisk omlægning af ruteføring

| — | ATFCM-planlægning og udførelse inden for FRA |
| --- | --- |

—

ATFCM-planlægning og udførelse inden for FRA

| — | beregning og styring af trafikbelastning. |
| --- | --- |

—

beregning og styring af trafikbelastning.

| — | Følgende skal gennemføre i ATC-systemer:






  — | et flyvedatabehandlingssystem, herunder brugergrænseflader, til at styre luftfartøjers flyveveje/flyveplanlægning uden forbindelse til det faste ATS-net |
| --- | --- | --- |

—

Følgende skal gennemføre i ATC-systemer:

—

et flyvedatabehandlingssystem, herunder brugergrænseflader, til at styre luftfartøjers flyveveje/flyveplanlægning uden forbindelse til det faste ATS-net

| — | flyveplanlægningssystemer til støtte for FRA og operationer på tværs af landegrænser |
| --- | --- |

—

flyveplanlægningssystemer til støtte for FRA og operationer på tværs af landegrænser

| — | ASM/ATFCM til styring af FRA |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM til styring af FRA

| — | for FRA, MTCD (Medium Term Conflict Detection), herunder CDT (Conflict Detection Tools), CORA (Conflict Resolution Assistant), overensstemmelsesovervågning og dynamiske dele af luftrummet/sektorer; forudsigelse af, og indgreb på grund af konflikter i relation til, luftfartøjers flyveveje skal understøtte et automatiseret MTCD-værktøj, der er tilpasset således, at det kan operere i FRA-luftrum og om fornødent for DCT |
| --- | --- |

—

for FRA, MTCD (Medium Term Conflict Detection), herunder CDT (Conflict Detection Tools), CORA (Conflict Resolution Assistant), overensstemmelsesovervågning og dynamiske dele af luftrummet/sektorer; forudsigelse af, og indgreb på grund af konflikter i relation til, luftfartøjers flyveveje skal understøtte et automatiseret MTCD-værktøj, der er tilpasset således, at det kan operere i FRA-luftrum og om fornødent for DCT

| — | ATC-systemer kan modtage og anvende ajourførte flyvedata fra et luftfartøj (ADS-C EPP), hvis datalink-funktionaliteten står til rådighed |
| --- | --- |

—

ATC-systemer kan modtage og anvende ajourførte flyvedata fra et luftfartøj (ADS-C EPP), hvis datalink-funktionaliteten står til rådighed

| — | luftrumsbrugernes systemer skal gennemføre flyveplanlægningssystemer til at varetage styringen af dynamisk sektorkonfiguration og FRA |
| --- | --- |

—

luftrumsbrugernes systemer skal gennemføre flyveplanlægningssystemer til at varetage styringen af dynamisk sektorkonfiguration og FRA

| — | flyvedatabehandlingssystemer (FDPS) skal understøtte FRA, DCT og A-FUA |
| --- | --- |

—

flyvedatabehandlingssystemer (FDPS) skal understøtte FRA, DCT og A-FUA

| — | flyvelederarbejdspositioner skal understøtte de operative miljøer, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

—

flyvelederarbejdspositioner skal understøtte de operative miljøer, hvor det er relevant.

3.2.   Geografisk anvendelsesområde

Fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring skal leveres og opereres i det luftrum, som medlemsstaterne er ansvarlige for, og som ligger over flyveniveau 310 i ICAO EUR-regionen.

3.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringsterminer

Netadministratoren, luftfartstjenesteudøverne og luftrumsbrugerne skal operere:

| — | DCT fra den 1. januar 2018 |
| --- | --- |

—

DCT fra den 1. januar 2018

| — | FRA fra den 1. januar 2022. |
| --- | --- |

—

FRA fra den 1. januar 2022.

3.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes, i et bredt geografisk anvendelsesområde, der berører en række interessenter. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og procedurerelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. Denne synkronisering af investeringer omfatter flere civile/militære luftfartstjenesteudøvere, luftrumsbrugere og netadministratoren. I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden navnlig finde sted mellem leverandørindustrier.

3.5.   Afgørende forudsætninger

Der er ingen forudsætninger for denne funktionalitet.

3.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | Når FRA og DCT står til rådighed, skal de understøttes af netadministrator- og SWIM-systemer som nævnt i punkt 4 og 5. |
| --- | --- |

—

Når FRA og DCT står til rådighed, skal de understøttes af netadministrator- og SWIM-systemer som nævnt i punkt 4 og 5.

4.   SAMARBEJDSBASERET NETSTYRING

Med samarbejdsbaseret netstyring forbedres det europæiske ATM-nets præstationer, navnlig mht. kapacitet og flyvningens effektivitet via udveksling, ændring og styring af information om luftfartøjers flyveveje. Lufttrafikregulering skal gå over til et samarbejdsbaseret trafikstyringsmiljø (CTM), hvorved man optimerer styringen af trafik til sektorer og lufthavne og behovet for lufttrafik- og kapacitetsreguleringsforanstaltninger (ATFCM).

Denne funktionalitet består af fire del-funktionaliteter:

| — | forbedrede kortfristede ATFCM-foranstaltninger |
| --- | --- |

—

forbedrede kortfristede ATFCM-foranstaltninger

| — | samarbejdsbaseret NOP |
| --- | --- |

—

samarbejdsbaseret NOP

| — | beregnet starttidspunkt med henblik på tidsallokeringer til ATFCM-formål |
| --- | --- |

—

beregnet starttidspunkt med henblik på tidsallokeringer til ATFCM-formål

| — | automatiseret støtte til trafikkompleksitetsvurdering. |
| --- | --- |

—

automatiseret støtte til trafikkompleksitetsvurdering.

4.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

4.1.1.   Forbedrede kortfristede ATFCM-foranstaltninger

Med taktisk kapacitetsstyring ved anvendelse af kortfristede ATFCM-foranstaltninger (STAM) sikres en nøje og effektiv koordinering mellem ATC og netstyringsfunktionen. I den taktiske kapacitetsstyring gennemføres STAM med anvendelse af samarbejdsbaseret beslutningstagning for at styre trafikstrømme, inden indflyvning i en sektor.

Systemkrav

| — | ATFCM-planlægning skal forvaltes af netadministratoren på netniveau og luftrafikreguleringspositionen på lokalt niveau for at støtte hot spot-påvisning, varetage STAM, vurdere nettet og løbende overvåge aktiviteten på nettet; ATFCM-planlægning på netniveau og lokalt niveau skal koordineres indbyrdes. |
| --- | --- |

—

ATFCM-planlægning skal forvaltes af netadministratoren på netniveau og luftrafikreguleringspositionen på lokalt niveau for at støtte hot spot-påvisning, varetage STAM, vurdere nettet og løbende overvåge aktiviteten på nettet; ATFCM-planlægning på netniveau og lokalt niveau skal koordineres indbyrdes.

4.1.2.   Samarbejdsbaseret NOP

Netadministratoren gennemfører en samarbejdsbaseret NOP bestående af en øget integration af oplysninger fra NOP og lufthavnsoperationsplanen (AOP). Den samarbejdsbaserede NOP ajourføres gennem dataudveksling mellem netadministratorsystemet og operationelle interessenters systemer for at dække det samlede forløb af luftfartøjers flyveveje og for om nødvendigt at afspejle prioriteter. Begrænsninger for lufthavnskonfigurationer samt oplysninger om vejr og luftrum skal integreres i NOP. Lufthavnsrelaterede begrænsninger skal om muligt udledes af AOP. ATFCM-tidsallokeringer kan anvendes som input til at fastlægge ankomstrækkefølgen. Hvis en ankomsttidsallokering er til rådighed og påkrævet for at fastlægge trafikrækkefølgen, skal den udledes af AOP. Hvis der i ATFCM anvendes tidsallokeringer for at imødegå kapacitetsproblemer i lufthavne, kan disse tidsallokeringer være underlagt AOP-tilpasning som led i ATFCM-koordinationsprocesser. En tidsallokering skal ligeledes anvendes til støtte for processer til fastlæggelse af ankomstrækkefølgen i en route-fasen. De integrerede lufthavnskonfigurationer og oplysninger om vejr og luftrum skal kunne læses og ændres af bemyndigede operationelle interessenter, der medvirker i styringen og operationen af nettet.

Opstillingen af en samarbejdsbaseret NOP skal fokusere på, hvorvidt der er adgang til fælles operationel planlægning og tidstro data.

Systemkrav

| — | Operationelle interessenter skal gives adgang til de data, som de har behov for, via forespørgsler inden for NOP |
| --- | --- |

—

Operationelle interessenter skal gives adgang til de data, som de har behov for, via forespørgsler inden for NOP

| — | Operationelle interessenters systemer på jorden skal tilpasses, så de kan kommunikere med netstyringssystemer. AOP-systemer skal kunne kommunikere med NOP-systemer med henblik på at gennemføre en samarbejdsbaseret NOP |
| --- | --- |

—

Operationelle interessenters systemer på jorden skal tilpasses, så de kan kommunikere med netstyringssystemer. AOP-systemer skal kunne kommunikere med NOP-systemer med henblik på at gennemføre en samarbejdsbaseret NOP

| — | Der indføres kommunikationsmuligheder mellem operationelle interessenters systemer og netstyringssystemer ved hjælp af tjenesterne i den systemdækkende informationsstyring, så snart de står til rådighed |
| --- | --- |

—

Der indføres kommunikationsmuligheder mellem operationelle interessenters systemer og netstyringssystemer ved hjælp af tjenesterne i den systemdækkende informationsstyring, så snart de står til rådighed

4.1.3.   Beregnet starttidspunkt med henblik på tidsallokeringer til ATFCM-formål

Tidsallokeringer (target times, TT) skal anvendes for udvalgte flyvninger til ATFCM-formål med henblik på at styre ATFCM på det sted, hvor kapacitetsbegrænsningen udmønter sig, og ikke udelukkende i forbindelse med afgang. Hvis en ankomsttidsallokering (TTA) er til rådighed, skal den udledes af lufthavnsoperationsplanen (AOP). TTA skal anvendes til støtte for processer til fastlæggelse af ankomstrækkefølgen i en route-fasen.

Systemkrav

| — | Netadministratorens systemer skal understøtte deling af tidsallokeringer. Systemer skal kunne justere beregnede starttidspunkter (CTOT) ud fra præciserede og aftalte TTA ved ankomstlufthavnen. TTA skal integreres i AOP med henblik på efterfølgende præcisering af NOP |
| --- | --- |

—

Netadministratorens systemer skal understøtte deling af tidsallokeringer. Systemer skal kunne justere beregnede starttidspunkter (CTOT) ud fra præciserede og aftalte TTA ved ankomstlufthavnen. TTA skal integreres i AOP med henblik på efterfølgende præcisering af NOP

| — | Flyvedatabehandlingssystemer vil muligvis skulle tilpasses for at kunne behandle downlink-data om luftfartøjers flyveveje (ADS-C EPP) |
| --- | --- |

—

Flyvedatabehandlingssystemer vil muligvis skulle tilpasses for at kunne behandle downlink-data om luftfartøjers flyveveje (ADS-C EPP)

4.1.4.   Automatiseret støtte til trafikkompleksitetsvurdering

Oplysninger om luftfartøjers planlagte flyveveje, netoplysninger og registrerede analysedata fra tidligere operationer skal anvendes til at forudsige trafikkens kompleksitet og potentielle situationer med kapacitetsproblemer, således at afbødningsstrategier kan anvendes på lokalt niveau og netniveau.

En udvidet flyveplan (EFPL) anvendes til at forbedre kvaliteten af oplysninger om luftfartøjers planlagte flyveveje og dermed styrke vurderinger af flyveplanlægning og kompleksitet.

Systemkrav

| — | Netadministratorsystemer skal håndtere fleksible luftrumsstrukturer og rutekonfiguration, således at trafikbelastning og -kompleksitet kan styres på en samarbejdsbaseret måde ved luftrafikreguleringspositionen og på netniveau |
| --- | --- |

—

Netadministratorsystemer skal håndtere fleksible luftrumsstrukturer og rutekonfiguration, således at trafikbelastning og -kompleksitet kan styres på en samarbejdsbaseret måde ved luftrafikreguleringspositionen og på netniveau

| — | Flyvedatabehandlingssystemer skal kunne kommunikere med NOP |
| --- | --- |

—

Flyvedatabehandlingssystemer skal kunne kommunikere med NOP

| — | Flyveplanlægningssystemer skal understøtte EFPL, og netadministratorsystemer skal kunne behandle EFPL |
| --- | --- |

—

Flyveplanlægningssystemer skal understøtte EFPL, og netadministratorsystemer skal kunne behandle EFPL

| — | Oplysninger, der meddeles via RAD (Route Availability Document) og PTR (Profile Tuning Restriction), skal harmoniseres via den samarbejdsbaserede beslutningsproces (CDM) inden for rammerne af udformningen af det europæiske rutenet og netadministratorens ATFM-funktioner, således at leverandører af flyveplanlægningssystemer skal kunne generere en flyveplanruteføring, der vil blive godkendt med den mest effektive flyvevej |
| --- | --- |

—

Oplysninger, der meddeles via RAD (Route Availability Document) og PTR (Profile Tuning Restriction), skal harmoniseres via den samarbejdsbaserede beslutningsproces (CDM) inden for rammerne af udformningen af det europæiske rutenet og netadministratorens ATFM-funktioner, således at leverandører af flyveplanlægningssystemer skal kunne generere en flyveplanruteføring, der vil blive godkendt med den mest effektive flyvevej

| — | ASM/ATFCM-værktøjer skal kunne håndtere forskelle med hensyn til adgang til luftrummet og sektorkapacitet, herunder A-FUA (som angivet i punkt 3), tilpasning af RAD og STAM |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM-værktøjer skal kunne håndtere forskelle med hensyn til adgang til luftrummet og sektorkapacitet, herunder A-FUA (som angivet i punkt 3), tilpasning af RAD og STAM

4.2.   Geografisk anvendelsesområde

Samarbejdsbaseret netstyring skal implementeres i det europæiske lufttrafikstyringsnet. I ATC-centre i medlemsstater, hvor civil-militære operationer ikke er integreret (7), skal den samarbejdsbaserede netstyring implementeres i det omfang, det kræves ved del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.

4.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringstermin

De operationelle interessenter og netadministratoren skal operere den samarbejdsbaserede netstyring fra den 1. januar 2022.

4.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten samarbejdsbaseret netstyring skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes, i et bredt geografisk anvendelsesområde, der berører en række interessenter. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og procedurerelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. Denne synkronisering af investeringer omfatter flere luftfartstjenesteudøvere og netadministratoren. I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden finde sted (navnlig mellem leverandørindustrier såvel som standardiseringsorganer).

4.5.   Afgørende forudsætninger

Der er ingen forudsætninger for denne funktionalitet. En eksisterende gennemførelse af STAM fase 1 letter denne ATM-funktionalitets operationelle integration i eksisterende systemer.

4.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | Netstyringssystemer skal gøre brug af AMAN som angivet i punkt 1 |
| --- | --- |

—

Netstyringssystemer skal gøre brug af AMAN som angivet i punkt 1

| — | Når AOP-systemer forefindes, skal de gøre brug af DMAN som angivet i punkt 2 |
| --- | --- |

—

Når AOP-systemer forefindes, skal de gøre brug af DMAN som angivet i punkt 2

| — | Netstyringssystemer skal understøtte fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring som angivet i punkt 3 |
| --- | --- |

—

Netstyringssystemer skal understøtte fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring som angivet i punkt 3

| — | Kravene til informationsudveksling skal bygge på SWIM som angivet i punkt 5, så snart denne foreligger |
| --- | --- |

—

Kravene til informationsudveksling skal bygge på SWIM som angivet i punkt 5, så snart denne foreligger

| — | Downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje som angivet i punkt 6, når disse foreligger, skal integreres i NOP til støtte for TTO/TTA |
| --- | --- |

—

Downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje som angivet i punkt 6, når disse foreligger, skal integreres i NOP til støtte for TTO/TTA

5.   INDLEDENDE SYSTEMDÆKKENDE INFORMATIONSSTYRING

Den systemdækkende informationsstyring (SWIM) vedrører udvikling af informationsudviklingstjenester. SWIM omfatter standarder, infrastruktur og ledelse, der åbner mulighed for informationsstyring og udveksling af oplysninger mellem operationelle interessenter via interoperable tjenester.

Den indledende systemdækkende informationsstyring (iSWIM) understøtter informationsudveksling, som bygger på standarder og leveres via et internetprotokolbaseret net (IP-net) af systemer, der kan udnytte SWIM. Den består af:

| — | fælles infrastrukturkomponenter |
| --- | --- |

—

fælles infrastrukturkomponenter

| — | teknisk infrastruktur og profiler for SWIM |
| --- | --- |

—

teknisk infrastruktur og profiler for SWIM

| — | udveksling af luftfartsinformation |
| --- | --- |

—

udveksling af luftfartsinformation

| — | udveksling af meteorologisk information |
| --- | --- |

—

udveksling af meteorologisk information

| — | samarbejdsbaseret udveksling af netinformation |
| --- | --- |

—

samarbejdsbaseret udveksling af netinformation

| — | udveksling af flyveinformation. |
| --- | --- |

—

udveksling af flyveinformation.

5.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

5.1.1.   Fælles infrastrukturkomponenter

De fælles infrastrukturkomponenter er:

| — | Registret, der skal anvendes til offentliggørelse og søgning efter oplysninger om forbrugere og udøvere af tjenester, den logiske informationsmodel, tjenester, der kan udnytte SWIM, samt erhvervsmæssige, tekniske og politiske oplysninger |
| --- | --- |

—

Registret, der skal anvendes til offentliggørelse og søgning efter oplysninger om forbrugere og udøvere af tjenester, den logiske informationsmodel, tjenester, der kan udnytte SWIM, samt erhvervsmæssige, tekniske og politiske oplysninger

| — | Public Key-infrastruktur (PKI), som skal anvendes til underskrivelse, udsendelse og opretholdelse af certifikater og af tilbagekaldelseslister. PKI sikrer, at oplysninger kan overføres på sikker vis |
| --- | --- |

—

Public Key-infrastruktur (PKI), som skal anvendes til underskrivelse, udsendelse og opretholdelse af certifikater og af tilbagekaldelseslister. PKI sikrer, at oplysninger kan overføres på sikker vis

5.1.2.   SWIM: teknisk infrastruktur og profiler

Gennemførelsen af en teknisk infrastruktur (TI) profil for SWIM skal bygge på standarder og interoperable produkter og tjenester. Informationsudvekslingstjenester skal gennemføres med en af følgende profiler:

| — | Blue SWIM TI-profil, som skal anvendes til informationsudveksling mellem ATC-centre og mellem ATC og netadministratoren |
| --- | --- |

—

Blue SWIM TI-profil, som skal anvendes til informationsudveksling mellem ATC-centre og mellem ATC og netadministratoren

| — | Yellow SWIM TI-profil, som skal anvendes til andre ATM-data (luftfart, meteorologisk, lufthavn osv.) |
| --- | --- |

—

Yellow SWIM TI-profil, som skal anvendes til andre ATM-data (luftfart, meteorologisk, lufthavn osv.)

5.1.3.   Udveksling af luftfartsinformation

Operationelle interessenter skal gennemføre tjenester, der understøtter udveksling af følgende luftfartsinformation med anvendelse af yellow SWIM TI-profil:

| — | meddelelse om aktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES) |
| --- | --- |

—

meddelelse om aktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES)

| — | meddelelse om deaktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES) |
| --- | --- |

—

meddelelse om deaktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES)

| — | forhåndsmeddelelse om aktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES) |
| --- | --- |

—

forhåndsmeddelelse om aktivering af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES)

| — | meddelelse om frigivelse af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES) |
| --- | --- |

—

meddelelse om frigivelse af en reservering/begrænsning af luftrum (ARES)

| — | luftfartsinformationsfeature efter anmodning. filtreringsmulighed efter featuretype og -navn, og rumlige, tidsbestemte og logiske operatorer kan benyttes i et avanceret filter |
| --- | --- |

—

luftfartsinformationsfeature efter anmodning. filtreringsmulighed efter featuretype og -navn, og rumlige, tidsbestemte og logiske operatorer kan benyttes i et avanceret filter

| — | forespørgsel på reservering/begrænsning af luftrum (ARES) |
| --- | --- |

—

forespørgsel på reservering/begrænsning af luftrum (ARES)

| — | tilvejebringelse af flyvepladskortlægningsdata og kort over lufthavne |
| --- | --- |

—

tilvejebringelse af flyvepladskortlægningsdata og kort over lufthavne

| — | planer for udnyttelse af luftrummet (AUP, UUP) — ASM-niveau 1, 2 og 3 |
| --- | --- |

—

planer for udnyttelse af luftrummet (AUP, UUP) — ASM-niveau 1, 2 og 3

| — | D-Notam. |
| --- | --- |

—

D-Notam.

Gennemførelsen af tjenester skal være i overensstemmelse med den gældende udgave af AIRM (Aeronautical Information Reference Model), AIRM-grundlæggende materiale og ISRM (Information Service Reference Model) grundlæggende materiale.

Systemkrav

| — | ATM-systemer skal kunne bruge disse luftfartsinformationsudvekslingstjenester. |
| --- | --- |

—

ATM-systemer skal kunne bruge disse luftfartsinformationsudvekslingstjenester.

5.1.4.   Udveksling af meteorologisk information

Operationelle interessenter skal gennemføre tjenester, der understøtter udveksling af følgende meteorologisk information med anvendelse af yellow SWIM TI-profil:

| — | meteorologisk vejrudsigt for den pågældende lufthavn, i et kort interval i fremtiden:






  — | vindhastighed og -retning |
| --- | --- | --- |

—

meteorologisk vejrudsigt for den pågældende lufthavn, i et kort interval i fremtiden:

—

vindhastighed og -retning

| — | lufttemperaturen |
| --- | --- |

—

lufttemperaturen

| — | det atmosfæriske tryk |
| --- | --- |

—

det atmosfæriske tryk

| — | banesynsvidden (RVR) |
| --- | --- |

—

banesynsvidden (RVR)

| — | vulkanaskekoncentration målt i vægtprocent |
| --- | --- |

—

vulkanaskekoncentration målt i vægtprocent

| — | specifik MET-infofeaturetjeneste |
| --- | --- |

—

specifik MET-infofeaturetjeneste

| — | højdevindsinformationstjeneste |
| --- | --- |

—

højdevindsinformationstjeneste

| — | meteorologiske oplysninger, som understøtter ATC-processen på flyvepladsniveau hhv. processen på lufthavnens landside, eller hjælpemidler, der inddrager relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage |
| --- | --- |

—

meteorologiske oplysninger, som understøtter ATC-processen på flyvepladsniveau hhv. processen på lufthavnens landside, eller hjælpemidler, der inddrager relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage

| — | meteorologiske oplysninger, som understøtter ATC-processen for en route/indflyvning, eller hjælpemidler, der inddrager den relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage |
| --- | --- |

—

meteorologiske oplysninger, som understøtter ATC-processen for en route/indflyvning, eller hjælpemidler, der inddrager den relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage

| — | meteorologiske oplysninger, som understøtter processen netinformationsstyring, eller hjælpemidler, der inddrager den relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage. |
| --- | --- |

—

meteorologiske oplysninger, som understøtter processen netinformationsstyring, eller hjælpemidler, der inddrager den relevante MET-info, processer til udledning af vejrbetingede begrænsninger og udmøntning af disse oplysninger i en indvirkning på ATM; systemets funktionsduelighed tilsigter overordnet set en »beslutningshorisont« mellem 20 minutter og 7 dage.

Gennemførelsen af tjenester skal være i overensstemmelse med den gældende udgave af AIRM, AIRM-grundlæggende materiale og ISRM-grundlæggende materiale.

Systemkrav

| — | ATM-systemer skal kunne bruge disse MET-informationsudvekslingstjenester. |
| --- | --- |

—

ATM-systemer skal kunne bruge disse MET-informationsudvekslingstjenester.

5.1.5.   Samarbejdsbaseret udveksling af netinformation

Operationelle interessenter skal gennemføre tjenester, der understøtter samarbejdsbaseret udveksling af følgende netinformation med anvendelse af yellow SWIM TI-profil:

| — | maksimal lufthavnskapacitet baseret på aktuelle vejrforhold og vejrforhold på kort sigt |
| --- | --- |

—

maksimal lufthavnskapacitet baseret på aktuelle vejrforhold og vejrforhold på kort sigt

| — | synkronisering af netoperationsplanen og alle lufthavnsoperationsplaner |
| --- | --- |

—

synkronisering af netoperationsplanen og alle lufthavnsoperationsplaner

| — | forskrifter |
| --- | --- |

—

forskrifter

| — | slots |
| --- | --- |

—

slots

| — | kortfristede ATFCM-foranstaltninger |
| --- | --- |

—

kortfristede ATFCM-foranstaltninger

| — | ATFCM-flaskehalse |
| --- | --- |

—

ATFCM-flaskehalse

| — | begrænsninger |
| --- | --- |

—

begrænsninger

| — | luftrumsstruktur, disponibilitet og anvendelse |
| --- | --- |

—

luftrumsstruktur, disponibilitet og anvendelse

| — | net- og en route/indflyvningsoperationsplaner. |
| --- | --- |

—

net- og en route/indflyvningsoperationsplaner.

Gennemførelsen af tjenester skal være i overensstemmelse med den gældende udgave af AIRM, AIRM-grundlæggende materiale og ISRM-grundlæggende materiale.

Systemkrav

| — | Netadministratorportalen skal understøtte alle operationelle interessenters elektroniske dataudveksling med netadministratoren. Netadministratorportalen skal understøtte de operationelle interessenters valg mellem en foruddefineret onlineadgang eller tilslutning af deres egne applikationer via system-til-system (B2B) webteknologibaserede tjenester |
| --- | --- |

—

Netadministratorportalen skal understøtte alle operationelle interessenters elektroniske dataudveksling med netadministratoren. Netadministratorportalen skal understøtte de operationelle interessenters valg mellem en foruddefineret onlineadgang eller tilslutning af deres egne applikationer via system-til-system (B2B) webteknologibaserede tjenester

5.1.6.   Udveksling af flyveinformation

ATC-systemer og netadministratoren skal udveksle flyveinformation i de prætaktiske og taktiske faser.

Operationelle interessenter skal gennemføre tjenester, der understøtter udveksling af følgende flyveinformation som angivet i nedenstående tabel med anvendelse af blue SWIM TI-profil:

| — | forskellige operationer på et flyveobjekt: bekræfte modtagelse, bekræfte godkendelse til FO, afslutte abonnement på en FO-fordeling, abonnere på FO-fordeling, ændre FO-begrænsninger, ændre rute, fastsætte ankomstbane, ajourføre koordineringsrelaterede oplysninger, ændre SSR-kode, fastsætte STAR, fravige ATSU i koordineringsdialog |
| --- | --- |

—

forskellige operationer på et flyveobjekt: bekræfte modtagelse, bekræfte godkendelse til FO, afslutte abonnement på en FO-fordeling, abonnere på FO-fordeling, ændre FO-begrænsninger, ændre rute, fastsætte ankomstbane, ajourføre koordineringsrelaterede oplysninger, ændre SSR-kode, fastsætte STAR, fravige ATSU i koordineringsdialog

| — | deling af oplysninger om flyveobjekt; flyveobjektet omfatter flyvescriptet, der består af ATC-begrænsninger og 4D-flyveveje |
| --- | --- |

—

deling af oplysninger om flyveobjekt; flyveobjektet omfatter flyvescriptet, der består af ATC-begrænsninger og 4D-flyveveje

Operationelle interessenter skal gennemføre følgende tjenester med henblik på udveksling af flyveinformation med anvendelse af yellow SWIM TI-profil:

| — | validere flyveplan og ruter |
| --- | --- |

—

validere flyveplan og ruter

| — | flyveplaner, 4D-flyveveje, flyvepræstationsdata og flyvningens status |
| --- | --- |

—

flyveplaner, 4D-flyveveje, flyvepræstationsdata og flyvningens status

| — | lister over flyvninger og detaljerede flyvedata |
| --- | --- |

—

lister over flyvninger og detaljerede flyvedata

| — | vedrørende opdatering af flyvemeldinger (afgangsoplysninger) |
| --- | --- |

—

vedrørende opdatering af flyvemeldinger (afgangsoplysninger)

Gennemførelsen af tjenester skal være i overensstemmelse med den gældende udgave af AIRM, AIRM-grundlæggende materiale og ISRM-grundlæggende materiale.

Systemkrav

| — | ATC-systemer skal gøre brug af flyveinformationsudvekslingtjenester |
| --- | --- |

—

ATC-systemer skal gøre brug af flyveinformationsudvekslingtjenester

5.2.   Geografisk anvendelsesområde

iSWIM-funktionaliteten implementeres i det europæiske lufttrafikstyringsnet som anført i tabellen. I centre i medlemsstater, hvor den civil-militære tjenesteudøvelse ikke er integreret (8), skal iSWIM-funktionaliteten implementeres i det omfang, det kræves ved del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.

| | Civile luftfartstjenesteudøvere
  (bortset fra MET-udøvere) | Lufthavne | Civil/militær samordning | Luftrumsbrugere | MET-udøvere | Netadministrator |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Udveksling af luftfartsinformation | Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget | Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2 | Alle centre i medlemsstater, hvor den civil-militære tjenesteudøvelse ikke er integreret (9) | AOC-systemudøvere | — | Netadministrator |
| Udveksling af meteorologisk information | Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget | Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2 | Alle centre i medlemsstater, hvor den civil-militære tjenesteudøvelse ikke er integreret (9) | AOC-systemudøvere | (alle MET-udøvere) | Netadministrator |
| Samarbejdsbaseret udveksling af netinformation | Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget | Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2 | — | AOC-systemudøvere | — | Netadministrator |
| Udveksling af flyveinformation | Områdekontrolcentraler og TMA, der er nævnt i tillægget | — | — | — | — | Netadministrator |

Civile luftfartstjenesteudøvere

(bortset fra MET-udøvere)

Lufthavne

Civil/militær samordning

Luftrumsbrugere

MET-udøvere

Netadministrator

Udveksling af luftfartsinformation

Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget

Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2

Alle centre i medlemsstater, hvor den civil-militære tjenesteudøvelse ikke er integreret (9)

AOC-systemudøvere

—

Netadministrator

Udveksling af meteorologisk information

Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget

Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2

Alle centre i medlemsstater, hvor den civil-militære tjenesteudøvelse ikke er integreret (9)

AOC-systemudøvere

(alle MET-udøvere)

Netadministrator

Samarbejdsbaseret udveksling af netinformation

Områdekontrolcentraler, TMA og kontroltårne, der er nævnt i tillægget

Geografisk anvendelsesområde, jf. punkt 1.2

—

AOC-systemudøvere

—

Netadministrator

Udveksling af flyveinformation

Områdekontrolcentraler og TMA, der er nævnt i tillægget

—

—

—

—

Netadministrator

5.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringstermin

Operationelle interessenter og netadministratoren, der er nævnt i punkt 5.2, skal udøve og operere iSWIM fra den 1. januar 2025.

5.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten indledende systemdækkende informationsstyring skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes, i et bredt geografisk anvendelsesområde, der berører en række interessenter. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og tjenesteleveringsrelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. En sådan synkronisering skal muliggøre målrettede ændringer inden for de ATM-funktionaliteter, der er nævnt i punkt 1 til 4 ovenfor, og fremtidige fælles projekter. Ved synkroniseringen skal alle ATM-interessenter på jorden inddrages (civile/militære luftfartstjenesteudøvere, luftrumsbrugere — for AOC-systemer, lufthavnsoperatører, MET-tjenesteudøvere og netadministratoren). I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden navnlig finde sted mellem leverandørindustrier såvel som standardiseringsorganer.

5.5.   Afgørende forudsætninger

Til støtte for blue SWIM TI-profilen skal centre med meget høj og høj kapacitet være forbundet til PENS (Pan-European Network Services).

5.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | SWIM-tjenester danner grundlag for AMAN-funktionaliteten som beskrevet i punkt 1, A-FUA som beskrevet i punkt 3, den samarbejdsbaserede netstyringsfunktionalitet som beskrevet i punkt 4 og flyvedatabehandlingssystemer til flyvedatabehandlingssystembaseret udveksling af downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje mellem ATS-enheder som påkrævet ifølge funktionaliteten indledende informationsudveksling om flyveveje, der er omhandlet i punkt 6 |
| --- | --- |

—

SWIM-tjenester danner grundlag for AMAN-funktionaliteten som beskrevet i punkt 1, A-FUA som beskrevet i punkt 3, den samarbejdsbaserede netstyringsfunktionalitet som beskrevet i punkt 4 og flyvedatabehandlingssystemer til flyvedatabehandlingssystembaseret udveksling af downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje mellem ATS-enheder som påkrævet ifølge funktionaliteten indledende informationsudveksling om flyveveje, der er omhandlet i punkt 6

| — | Gennemførelsen af SWIM-infrastruktur og -tjenester, der er nævnt i punkt 5, letter informationsudvekslingen for alle de nævnte ATM-funktionaliteter |
| --- | --- |

—

Gennemførelsen af SWIM-infrastruktur og -tjenester, der er nævnt i punkt 5, letter informationsudvekslingen for alle de nævnte ATM-funktionaliteter

6.   INDLEDENDE INFORMATIONSUDVEKSLING OM FLYVEVEJE

Indledende informationsudveksling om flyveveje (i 4D) består af en bedre udnyttelse af tidsallokeringer og oplysninger om flyveveje, og når der er adgang til 4D-flyvevejsdata om bord, skal disse udnyttes af ATC-systemet på jorden og netadministratorsystemer, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter.

6.1.   Operationelt og teknisk anvendelsesområde

Tidsallokeringer og 4D-flyvevejsdata skal anvendes til at forbedre ATM-systemets præstationer.

Oplysninger om flyveveje og tidsallokeringer skal forbedres, ved at der udveksles oplysninger om flyveveje mellem luften og jorden.

Systemkrav

| — | Luftfartøjer med det rette udstyr skal sende downlink-oplysninger om flyveveje med anvendelse af ADS-C EPP (Extended Projected Profile) som en del af ATN B2-tjenesterne. Flyvevejsdata skal automatisk sendes downlink fra det luftbårne system og benyttes til at ajourføre ATM-systemet i henhold til kontraktbetingelserne. |
| --- | --- |

—

Luftfartøjer med det rette udstyr skal sende downlink-oplysninger om flyveveje med anvendelse af ADS-C EPP (Extended Projected Profile) som en del af ATN B2-tjenesterne. Flyvevejsdata skal automatisk sendes downlink fra det luftbårne system og benyttes til at ajourføre ATM-systemet i henhold til kontraktbetingelserne.

| — | Datalink-kommunikationsystemer på jorden skal understøtte ADS-C (downlink af luftfartøjers flyveveje med EPP) som led i ATN B2-tjenesterne. |
| --- | --- |

—

Datalink-kommunikationsystemer på jorden skal understøtte ADS-C (downlink af luftfartøjers flyveveje med EPP) som led i ATN B2-tjenesterne.

| — | Flyvedatabehandlingssystemer, flyvelederarbejdspositioner og netadministratorsystemer skal gøre brug af downlink-oplysninger om flyveveje. |
| --- | --- |

—

Flyvedatabehandlingssystemer, flyvelederarbejdspositioner og netadministratorsystemer skal gøre brug af downlink-oplysninger om flyveveje.

| — | FDP til FDP-udveksling af flyveveje mellem ATS-enheder indbyrdes samt mellem ATS-enheder og netadministratorsystemer skal understøttes med anvendelse af informationsudveksling om flyveobjekter som defineret i punkt 5. |
| --- | --- |

—

FDP til FDP-udveksling af flyveveje mellem ATS-enheder indbyrdes samt mellem ATS-enheder og netadministratorsystemer skal understøttes med anvendelse af informationsudveksling om flyveobjekter som defineret i punkt 5.

6.2.   Geografisk anvendelsesområde

Indledende informationsudveksling om flyveveje skal implementeres i alle lufttrafiktjenesteenheder, der udøver lufttrafiktjenester i det luftrum, som medlemsstaterne er ansvarlige for, i ICAO EUR-regionen.

6.3.   Interessenter, som er påkrævet for at gennemføre funktionaliteten, og implementeringsterminer

Lufttrafiktjenesteudøvere og netadministratoren skal sikre, at de aktiverer indledende informationsudveksling om flyveveje fra den 1. januar 2025.

Implementeringsforvalteren skal opstille en strategi med incitamenter, hvormed det kan sikres, at mindst 20 % af de luftfartøjer, der opererer i luftrummet inden for ECAC-lande (10) (den europæiske konference for civil luftfart) i ICAO EUR-regionen svarende til mindst 45 % af de flyvninger, der opererer i disse lande, udstyres med kapacitet til at sende downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje med anvendelse af ADS-C EPP fra den 1. januar 2026.

6.4.   Behov for synkronisering

Implementeringen af funktionaliteten indledende informationsudveksling om flyveveje skal koordineres af hensyn til den potentielle påvirkning af nettets præstationer, såfremt gennemførelsen forsinkes, i et bredt geografisk anvendelsesområde, der berører en række interessenter. Ud fra en teknisk synsvinkel skal implementeringen af målrettede system- og tjenesteleveringsrelaterede ændringer synkroniseres for at sikre, at præstationsmålene opfyldes. En sådan synkronisering skal muliggøre målrettede ændringer inden for den ATM-funktionalitet, der er nævnt i punkt 1, 3 og 4 ovenfor, og fremtidige fælles projekter. Synkroniseringen skal inddrage alle luftfartstjenesteudøvere, netadministratoren og luftrumsbrugere (behovet for synkronisering mellem luften og jorden). Synkronisering og sammenhængende udformning af arbejdsplaner på området luftfartselektronik for at sikre luftrumsbrugerne den bedst mulige økonomiske effektivitet og interoperabilitet opnås gennem samarbejdsaftaler i samarbejdsmemorandummet om forskning og udvikling inden for civil luftfart, der er indgået mellem De Forenede Stater og EU (11). I den tilknyttede industrialiseringsfase skal synkronisering desuden navnlig finde sted mellem leverandørindustrier såvel som standardiserings- og certificeringsorganer.

6.5.   Afgørende forudsætninger

Datalink-kapaciteten, som er beskrevet i Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2009 vedrørende datalink-tjenester, er en afgørende forudsætning for denne ATM-funktionalitet.

6.6.   Indbyrdes afhængighed med andre ATM-funktionaliteter

| — | Downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje kan anvendes til at forbedre den AMAN-funktionalitet, der er beskrevet i punkt 1. |
| --- | --- |

—

Downlink-oplysninger om luftfartøjers flyveveje kan anvendes til at forbedre den AMAN-funktionalitet, der er beskrevet i punkt 1.

| — | Downlink-oplysninger om flyveveje kan integreres i beregningen af forbedrede kortfristede ATFCM-foranstaltninger og den automatiserede støtte til trafikkompleksitetsvurdering som anført i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Downlink-oplysninger om flyveveje kan integreres i beregningen af forbedrede kortfristede ATFCM-foranstaltninger og den automatiserede støtte til trafikkompleksitetsvurdering som anført i punkt 3.

| — | Når downlink-oplysninger om flyveveje står til rådighed, skal de integreres i NOP som angivet i punkt 4 til støtte for TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Når downlink-oplysninger om flyveveje står til rådighed, skal de integreres i NOP som angivet i punkt 4 til støtte for TTO/TTA.

| — | iSWIM, der er nævnt i punkt 5, skal åbne mulighed for FDP til FDP-udveksling af downlink-oplysninger om flyveveje mellem ATS-enheder. |
| --- | --- |

—

iSWIM, der er nævnt i punkt 5, skal åbne mulighed for FDP til FDP-udveksling af downlink-oplysninger om flyveveje mellem ATS-enheder.

---

(1)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart.

(2)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i EØS-aftalen.

(3)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart.

(4)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i EØS-aftalen.

(5)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om luftfart.

(6)  Med forbehold af, at denne forordning indarbejdes i EØS-aftalen.

(7)  Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Irland, Italien, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Spanien og Østrig.

(8)  Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Irland, Italien, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Spanien og Østrig.

(9)  Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Irland, Italien, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Spanien og Østrig.

(10)  Albanien, Armenien, Aserbajdsjan, Belgien, Bosnien og Hercegovina, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Georgien, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Moldova, Monaco, Montenegro, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Rumænien, San Marino, Serbien, Schweiz, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Tjekkiet, Tyrkiet, Tyskland, Ukraine, Ungarn og Østrig.

(11)  Bilag 1 til samarbejdsmemorandummet NAT-I-9406 mellem Amerikas Forenede Stater og Den Europæiske Union, samarbejde om global interoperabilitet mellem SESAR og NextGen, EUT L 89 af 5.4.2011, s. 8.

Tillæg

Områdekontrolcentraler:

| — | LONDON ACC CENTRAL |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL

| — | KARLSRUHE UAC |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE EAST + WEST |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST

| — | PARIS EAST |
| --- | --- |

—

PARIS EAST

| — | ROMA ACC |
| --- | --- |

—

ROMA ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC WIEN |
| --- | --- |

—

ACC WIEN

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BEOGRADE ACC |
| --- | --- |

—

BEOGRADE ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUCURESTI ACC |
| --- | --- |

—

BUCURESTI ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDAPEST ACC |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC

| — | ZUERICH ACC |
| --- | --- |

—

ZUERICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

TMA og kontroltårne:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIS TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | ROMA TMA |
| --- | --- |

—

ROMA TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA APPROACH |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP WIEN |
| --- | --- |

—

APP WIEN

| — | CANARIAS TMA |
| --- | --- |

—

CANARIAS TMA

| — | COPENHAGEN APP |
| --- | --- |

—

COPENHAGEN APP

| — | ZUERICH APP |
| --- | --- |

—

ZUERICH APP

| — | APP BRUSSELS |
| --- | --- |

—

APP BRUSSELS

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINKI APPROACH |
| --- | --- |

—

HELSINKI APPROACH

| — | MANCHESTER APPROACH |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/45

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 717/2014

af 27. juni 2014

om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1),

efter offentliggørelse af et udkast til denne forordning (2),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i artikel 107, stk. 1, i traktaten, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I henhold til artikel 109 i traktaten kan Rådet imidlertid bestemme, at visse former for støtte er fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til artikel 108, stk. 4, i traktaten kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for statsstøtte. Ved forordning (EF) nr. 994/98 besluttede Rådet i henhold til artikel 109 i traktaten, at de minimis-støtte kunne udgøre en sådan form for statsstøtte. De minimis-støtte, som er støtte, der ydes til en enkelt virksomhed over en given periode, og som ikke overstiger et vist nærmere fastsat beløb, anses derefter for ikke at opfylde alle kriterier i traktatens artikel 107, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsesproceduren. |
| --- | --- |

(1)

Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i artikel 107, stk. 1, i traktaten, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I henhold til artikel 109 i traktaten kan Rådet imidlertid bestemme, at visse former for støtte er fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til artikel 108, stk. 4, i traktaten kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for statsstøtte. Ved forordning (EF) nr. 994/98 besluttede Rådet i henhold til artikel 109 i traktaten, at de minimis-støtte kunne udgøre en sådan form for statsstøtte. De minimis-støtte, som er støtte, der ydes til en enkelt virksomhed over en given periode, og som ikke overstiger et vist nærmere fastsat beløb, anses derefter for ikke at opfylde alle kriterier i traktatens artikel 107, stk. 1, og er derfor ikke omfattet af anmeldelsesproceduren.

| (2) | Kommissionen har i adskillige afgørelser præciseret begrebet støtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen har også bekendtgjort, hvordan den forholder sig til et de minimis-loft, under hvilket traktatens artikel 107, stk. 1, ikke anses for at finde anvendelse, første gang i sin meddelelse om de minimis-støtteordninger (3) og senere i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 (4) og (EF) nr. 1998/2006 (5). På baggrund af de særlige regler, der gælder for fiskeri- og akvakultursektoren, samt risikoen for, at selv små støttebeløb vil kunne opfylde kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, blev fiskeri- og akvakultursektoren udelukket fra disse forordningers anvendelsesområde. Kommissionen har allerede vedtaget en række forordninger, der fastsætter regler for de minimis-støtte, der ydes i fiskeri- og akvakultursektoren, hvoraf den sidste er forordning (EF) nr. 875/2007 (6). I henhold til nævnte forordning anses det samlede de minimis-støttebeløb, der ydes til en enkelt virksomhed, som er aktiv i fiskerisektoren, ikke for at opfylde alle kriterier i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis det ikke overstiger 30 000 EUR pr. modtager over en treårig periode og under et kumuleret beløb pr. medlemsstat svarende til 2,5 % af den årlige fiskeriproduktion. På baggrund af erfaringerne med at anvende forordning (EF) nr. 875/2007 er det hensigtsmæssigt at revidere nogle af de betingelser, der er fastsat i denne forordning, og erstatte den med en ny forordning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i adskillige afgørelser præciseret begrebet støtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1. Kommissionen har også bekendtgjort, hvordan den forholder sig til et de minimis-loft, under hvilket traktatens artikel 107, stk. 1, ikke anses for at finde anvendelse, første gang i sin meddelelse om de minimis-støtteordninger (3) og senere i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 (4) og (EF) nr. 1998/2006 (5). På baggrund af de særlige regler, der gælder for fiskeri- og akvakultursektoren, samt risikoen for, at selv små støttebeløb vil kunne opfylde kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, blev fiskeri- og akvakultursektoren udelukket fra disse forordningers anvendelsesområde. Kommissionen har allerede vedtaget en række forordninger, der fastsætter regler for de minimis-støtte, der ydes i fiskeri- og akvakultursektoren, hvoraf den sidste er forordning (EF) nr. 875/2007 (6). I henhold til nævnte forordning anses det samlede de minimis-støttebeløb, der ydes til en enkelt virksomhed, som er aktiv i fiskerisektoren, ikke for at opfylde alle kriterier i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis det ikke overstiger 30 000 EUR pr. modtager over en treårig periode og under et kumuleret beløb pr. medlemsstat svarende til 2,5 % af den årlige fiskeriproduktion. På baggrund af erfaringerne med at anvende forordning (EF) nr. 875/2007 er det hensigtsmæssigt at revidere nogle af de betingelser, der er fastsat i denne forordning, og erstatte den med en ny forordning.

| (3) | Det er hensigtsmæssigt at fastholde loftet på 30 000 EUR som den de minimis-støtte, som en enkelt virksomhed kan modtage pr. medlemsstat over en periode på tre år. Dette loft er fortsat nødvendigt for at sikre, at enhver forordning, der falder ind under denne forordning, kan anses for ikke at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og ikke at fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvis det samlede beløb af sådan støtte til alle virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren i en treårsperiode ligger under et kumuleret beløb for hver medlemsstat svarende til 2,5 % af den årlige fiskeriomsætning, dvs. for fangst-, forarbejdnings- og akvakulturaktiviteter (den nationale grænse). |
| --- | --- |

(3)

Det er hensigtsmæssigt at fastholde loftet på 30 000 EUR som den de minimis-støtte, som en enkelt virksomhed kan modtage pr. medlemsstat over en periode på tre år. Dette loft er fortsat nødvendigt for at sikre, at enhver forordning, der falder ind under denne forordning, kan anses for ikke at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og ikke at fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene, hvis det samlede beløb af sådan støtte til alle virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren i en treårsperiode ligger under et kumuleret beløb for hver medlemsstat svarende til 2,5 % af den årlige fiskeriomsætning, dvs. for fangst-, forarbejdnings- og akvakulturaktiviteter (den nationale grænse).

| (4) | Ved anvendelsen af traktatens konkurrenceregler forstås ved en virksomhed enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset enhedens retlige status og finansieringsmåde (7). Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at alle enheder, som kontrolleres af samme enhed (de jure eller de facto), skal betragtes som en enkelt virksomhed (8). Af hensyn til retssikkerheden og for at mindske den administrative byrde bør denne forordning indeholde en udtømmende liste med klare kriterier for, om flere enheder i den samme medlemsstat skal betragtes som en enkelt virksomhed. Kommissionen har ud fra de veletablerede kriterier for definitionen af »tilknyttede virksomheder« i definitionen af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (9) og bilag I til forordning (EF) nr. 800/2008 (10) udvalgt de kriterier, der er relevante i forbindelse med denne forordning. Kriterierne er allerede velkendte for de offentlige myndigheder og bør i betragtning af denne forordnings anvendelsesområde finde anvendelse på såvel SMV'er som store virksomheder. Kriterierne bør sikre, at en gruppe af tilknyttede enheder betragtes som en enkelt virksomhed i forbindelse med anvendelsen af de minimis-reglen, men at enheder, der ikke har nogen forbindelse til hinanden ud over, at de hver især har en direkte forbindelse til det samme offentlige organ eller de samme offentlige organer, ikke betragtes som knyttede til hinanden. Der tages således hensyn til den særlige situation, der gælder for enheder, der kontrolleres af det samme offentlige organ eller de samme offentlige organer, men som kan have selvstændig beslutningsbeføjelse. |
| --- | --- |

(4)

Ved anvendelsen af traktatens konkurrenceregler forstås ved en virksomhed enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset enhedens retlige status og finansieringsmåde (7). Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at alle enheder, som kontrolleres af samme enhed (de jure eller de facto), skal betragtes som en enkelt virksomhed (8). Af hensyn til retssikkerheden og for at mindske den administrative byrde bør denne forordning indeholde en udtømmende liste med klare kriterier for, om flere enheder i den samme medlemsstat skal betragtes som en enkelt virksomhed. Kommissionen har ud fra de veletablerede kriterier for definitionen af »tilknyttede virksomheder« i definitionen af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (9) og bilag I til forordning (EF) nr. 800/2008 (10) udvalgt de kriterier, der er relevante i forbindelse med denne forordning. Kriterierne er allerede velkendte for de offentlige myndigheder og bør i betragtning af denne forordnings anvendelsesområde finde anvendelse på såvel SMV'er som store virksomheder. Kriterierne bør sikre, at en gruppe af tilknyttede enheder betragtes som en enkelt virksomhed i forbindelse med anvendelsen af de minimis-reglen, men at enheder, der ikke har nogen forbindelse til hinanden ud over, at de hver især har en direkte forbindelse til det samme offentlige organ eller de samme offentlige organer, ikke betragtes som knyttede til hinanden. Der tages således hensyn til den særlige situation, der gælder for enheder, der kontrolleres af det samme offentlige organ eller de samme offentlige organer, men som kan have selvstændig beslutningsbeføjelse.

| (5) | I betragtning af anvendelsesområdet for den fælles fiskeripolitik og definitionen af fiskeri- og akvakultursektoren, der er fastsat i artikel 5, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (11), bør denne forordning finde anvendelse på virksomheder, som beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter. |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af anvendelsesområdet for den fælles fiskeripolitik og definitionen af fiskeri- og akvakultursektoren, der er fastsat i artikel 5, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (11), bør denne forordning finde anvendelse på virksomheder, som beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter.

| (6) | Det er et generelt princip, at der ikke bør ydes støtte under omstændigheder, hvor EU-lovgivningen, og særlig reglerne i den fælles fiskeripolitik, ikke overholdes. Dette princip gælder også for de minimis-støtte. |
| --- | --- |

(6)

Det er et generelt princip, at der ikke bør ydes støtte under omstændigheder, hvor EU-lovgivningen, og særlig reglerne i den fælles fiskeripolitik, ikke overholdes. Dette princip gælder også for de minimis-støtte.

| (7) | Med henblik på at sikre sammenhæng med målene for den fælles fiskeripolitik og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond bør særligt støtte til erhvervelse af fiskerfartøjer, støtte til modernisering eller udskiftning af fiskerfartøjers hoved- eller hjælpemotorer og enhver støtte til ikke-støtteberettigede operationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (12) ikke omfattes af denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

Med henblik på at sikre sammenhæng med målene for den fælles fiskeripolitik og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond bør særligt støtte til erhvervelse af fiskerfartøjer, støtte til modernisering eller udskiftning af fiskerfartøjers hoved- eller hjælpemotorer og enhver støtte til ikke-støtteberettigede operationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (12) ikke omfattes af denne forordning.

| (8) | Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at når Unionen ved lovgivning har indført en fælles markedsordning i en given landbrugssektor, har medlemsstaterne pligt til ikke at gøre undtagelser fra ordningen eller i øvrigt tilsidesætte den (13). Dette princip gælder også i fiskeri- og akvakultursektoren. Denne forordning bør derfor ikke gælde for støtte, hvis størrelse fastsættes på grundlag af prisen for eller mængden af produkter, der indkøbes eller afsættes. Den bør heller ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at støtten deles med primærproducenter. |
| --- | --- |

(8)

Den Europæiske Unions Domstol har fastslået, at når Unionen ved lovgivning har indført en fælles markedsordning i en given landbrugssektor, har medlemsstaterne pligt til ikke at gøre undtagelser fra ordningen eller i øvrigt tilsidesætte den (13). Dette princip gælder også i fiskeri- og akvakultursektoren. Denne forordning bør derfor ikke gælde for støtte, hvis størrelse fastsættes på grundlag af prisen for eller mængden af produkter, der indkøbes eller afsættes. Den bør heller ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at støtten deles med primærproducenter.

| (9) | Denne forordning bør ikke finde anvendelse på eksportstøtte eller støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i andre medlemsstater eller i tredjelande. Støtte til dækning af udgifter til deltagelse i varemesser eller til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er nødvendige for at lancere et nyt eller et eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, betragtes normalt ikke som eksportstøtte. |
| --- | --- |

(9)

Denne forordning bør ikke finde anvendelse på eksportstøtte eller støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i andre medlemsstater eller i tredjelande. Støtte til dækning af udgifter til deltagelse i varemesser eller til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er nødvendige for at lancere et nyt eller et eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, betragtes normalt ikke som eksportstøtte.

| (10) | Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv i andre sektorer eller har andre aktiviteter, der er omfattet af anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 (14), bør bestemmelserne i nævnte forordning finde anvendelse på støtte, som ydes til disse andre sektorer eller aktiviteter, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at aktiviteten i fiskeri- og akvakultursektoren ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(10)

Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv i andre sektorer eller har andre aktiviteter, der er omfattet af anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 (14), bør bestemmelserne i nævnte forordning finde anvendelse på støtte, som ydes til disse andre sektorer eller aktiviteter, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at aktiviteten i fiskeri- og akvakultursektoren ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til nævnte forordning.

| (11) | Hvis en virksomhed er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren såvel som inden for primærproduktion af landbrugsprodukter bør denne forordnings bestemmelser finde anvendelse på støtte, som ydes for sidstnævnte sektorer eller aktiviteter, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at primærproduktionen af landbrugsprodukter ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

Hvis en virksomhed er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren såvel som inden for primærproduktion af landbrugsprodukter bør denne forordnings bestemmelser finde anvendelse på støtte, som ydes for sidstnævnte sektorer eller aktiviteter, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at primærproduktionen af landbrugsprodukter ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til denne forordning.

| (12) | Der bør i denne forordning fastsættes regler, der sikrer, at det ikke er muligt at omgå de maksimale støtteintensiteter fastsat i specifikke forordninger eller Kommissionens afgørelser. Der bør også fastsættes klare kumulationsregler, der er lette at anvende. |
| --- | --- |

(12)

Der bør i denne forordning fastsættes regler, der sikrer, at det ikke er muligt at omgå de maksimale støtteintensiteter fastsat i specifikke forordninger eller Kommissionens afgørelser. Der bør også fastsættes klare kumulationsregler, der er lette at anvende.

| (13) | Den treårsperiode, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af denne forordning, er glidende i den forstand, at man, hver gang der ydes ny de minimis-støtte, skal tage hensyn til den samlede de minimis-støtte, der er ydet i det indeværende og de to foregående regnskabsår. |
| --- | --- |

(13)

Den treårsperiode, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af denne forordning, er glidende i den forstand, at man, hver gang der ydes ny de minimis-støtte, skal tage hensyn til den samlede de minimis-støtte, der er ydet i det indeværende og de to foregående regnskabsår.

| (14) | Denne forordning udelukker ikke, at en foranstaltning eventuelt ikke skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, af andre grunde end de i denne forordning nævnte, f.eks. fordi foranstaltningen er i overensstemmelse med de markedsøkonomiske principper, eller fordi foranstaltningen ikke omfatter overførsel af statsmidler. Særligt udgør EU-støtte, der forvaltes centralt af Kommissionen og som ikke direkte eller indirekte kontrolleres af medlemsstaterne, ikke statsstøtte og bør ikke tages i betragtning ved bestemmelsen af, om det relevante loft eller den nationale grænse er overholdt. |
| --- | --- |

(14)

Denne forordning udelukker ikke, at en foranstaltning eventuelt ikke skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, af andre grunde end de i denne forordning nævnte, f.eks. fordi foranstaltningen er i overensstemmelse med de markedsøkonomiske principper, eller fordi foranstaltningen ikke omfatter overførsel af statsmidler. Særligt udgør EU-støtte, der forvaltes centralt af Kommissionen og som ikke direkte eller indirekte kontrolleres af medlemsstaterne, ikke statsstøtte og bør ikke tages i betragtning ved bestemmelsen af, om det relevante loft eller den nationale grænse er overholdt.

| (15) | For at sikre gennemsigtighed, ligebehandling og effektivt tilsyn bør denne forordning kun finde anvendelse på de minimis-støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«). En sådan præcis beregning kan f.eks. foretages i forbindelse med tilskud, rentetilskud, begrænsede skattefritagelser eller andre instrumenter, for hvilke der gælder en øvre grænse, som sikrer, at det relevante loft ikke overstiges. En sådan øvre grænse betyder, at så længe det præcise støttebeløb ikke eller endnu ikke er kendt, skal medlemsstaten antage, at beløbet svarer til grænsen for at sikre, at flere støtteforanstaltninger ikke tilsammen overstiger det loft, der er fastlagt i denne forordning, og for at anvende kumulationsreglerne. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre gennemsigtighed, ligebehandling og effektivt tilsyn bør denne forordning kun finde anvendelse på de minimis-støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«). En sådan præcis beregning kan f.eks. foretages i forbindelse med tilskud, rentetilskud, begrænsede skattefritagelser eller andre instrumenter, for hvilke der gælder en øvre grænse, som sikrer, at det relevante loft ikke overstiges. En sådan øvre grænse betyder, at så længe det præcise støttebeløb ikke eller endnu ikke er kendt, skal medlemsstaten antage, at beløbet svarer til grænsen for at sikre, at flere støtteforanstaltninger ikke tilsammen overstiger det loft, der er fastlagt i denne forordning, og for at anvende kumulationsreglerne.

| (16) | For at sikre gennemsigtighed, ligebehandling og korrekt anvendelse af de minimis-loftet bør alle medlemsstater anvende den samme beregningsmetode. For at lette en sådan beregning bør støttebeløb, der ikke udbetales som kontante tilskud, omregnes til bruttosubventionsækvivalent. For at kunne beregne bruttosubventionsækvivalenten for andre former for gennemsigtig støtte end tilskud og for rateudbetalt støtte er det nødvendigt at anvende de gældende markedsrentesatser på støttetidspunktet. Med henblik på en ensartet, gennemsigtig og enkel anvendelse af statsstøttereglerne bør de markedsrentesatser, der skal anvendes med henblik på denne forordning, være de referencesatser, der er fastsat i meddelelsen fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (15). |
| --- | --- |

(16)

For at sikre gennemsigtighed, ligebehandling og korrekt anvendelse af de minimis-loftet bør alle medlemsstater anvende den samme beregningsmetode. For at lette en sådan beregning bør støttebeløb, der ikke udbetales som kontante tilskud, omregnes til bruttosubventionsækvivalent. For at kunne beregne bruttosubventionsækvivalenten for andre former for gennemsigtig støtte end tilskud og for rateudbetalt støtte er det nødvendigt at anvende de gældende markedsrentesatser på støttetidspunktet. Med henblik på en ensartet, gennemsigtig og enkel anvendelse af statsstøttereglerne bør de markedsrentesatser, der skal anvendes med henblik på denne forordning, være de referencesatser, der er fastsat i meddelelsen fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (15).

| (17) | Støtte indeholdt i lån, herunder de minimis-støtte til risikofinansiering i form af lån, bør betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på basis af de gældende markedsrentesatser på støttetidspunktet. For at forenkle behandlingen af mindre lån af kort varighed bør denne forordning indeholde en klar regel, der er enkel at anvende og tager hensyn til såvel lånebeløbet som varigheden. På grundlag af Kommissionens erfaringer kan lån, der er sikret ved sikkerhedsstillelse for mindst 50 % af lånet, og som ikke overstiger 150 000 EUR med en løbetid på fem år eller 75 000 EUR med en løbetid på ti år, anses for at have en bruttosubventionsækvivalent, der ikke overstiger de minimis-loftet. På grund af de vanskeligheder, der er forbundet med at bestemme bruttosubventionsækvivalenten af støtte, der ydes til virksomheder, der muligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, bør denne regel ikke gælde for disse virksomheder. |
| --- | --- |

(17)

Støtte indeholdt i lån, herunder de minimis-støtte til risikofinansiering i form af lån, bør betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på basis af de gældende markedsrentesatser på støttetidspunktet. For at forenkle behandlingen af mindre lån af kort varighed bør denne forordning indeholde en klar regel, der er enkel at anvende og tager hensyn til såvel lånebeløbet som varigheden. På grundlag af Kommissionens erfaringer kan lån, der er sikret ved sikkerhedsstillelse for mindst 50 % af lånet, og som ikke overstiger 150 000 EUR med en løbetid på fem år eller 75 000 EUR med en løbetid på ti år, anses for at have en bruttosubventionsækvivalent, der ikke overstiger de minimis-loftet. På grund af de vanskeligheder, der er forbundet med at bestemme bruttosubventionsækvivalenten af støtte, der ydes til virksomheder, der muligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, bør denne regel ikke gælde for disse virksomheder.

| (18) | Støtte indeholdt i kapitaltilførsler bør ikke betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, medmindre det samlede beløb i forbindelse med den offentlige kapitaltilførsel ligger under de minimis-loftet. Støtte i form af risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, jf. retningslinjerne for risikofinansiering (16), bør ikke betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, medmindre den pågældende foranstaltning tilfører kapital, der ikke overstiger de minimis-loftet. |
| --- | --- |

(18)

Støtte indeholdt i kapitaltilførsler bør ikke betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, medmindre det samlede beløb i forbindelse med den offentlige kapitaltilførsel ligger under de minimis-loftet. Støtte i form af risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, jf. retningslinjerne for risikofinansiering (16), bør ikke betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, medmindre den pågældende foranstaltning tilfører kapital, der ikke overstiger de minimis-loftet.

| (19) | Støtte indeholdt i garantier, herunder de minimis-støtte til risikofinansiering i form af garantier, bør betragtes som gennemsigtig, hvis bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på grundlag af de minimumspræmier, der er fastsat i Kommissionens meddelelse for den pågældende type virksomhed (17). For at forenkle behandlingen af kortvarige garantier, der skal sikre op mod 80 % af relativt små lån, bør denne forordning indeholde en klar regel, der er enkel at anvende og tager hensyn til såvel størrelsen på det lån, der ligger til grund for garantien, som garantiens varighed. Denne regel bør ikke finde anvendelse på garantier for underliggende transaktioner, der ikke udgør et lån, såsom garantier for aktietransaktioner. Hvis garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, garantibeløbet ikke overstiger 225 000 EUR, og garantiens løbetid ikke overstiger fem år, kan garantien anses for at have en bruttosubventionsækvivalent, der ikke overstiger de minimis-loftet. Det samme gælder, når garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, garantibeløbet ikke overstiger 112 500 EUR, og garantiens løbetid ikke overstiger ti år. Derudover kan medlemsstaterne bruge en metode til at beregne garantiers bruttosubstitutionsækvivalent, der er meddelt Kommissionen i henhold til en anden forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det pågældende tidspunkt, og som Kommissionen har accepteret er på linje med garantimeddelelsen eller en efterfølgende meddelelse, forudsat at den accepterede metode udtrykkeligt tager sigte på den relevante type garantier og underliggende transaktioner i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. På grund af de vanskeligheder, der er forbundet med at bestemme bruttosubventionsækvivalenten af støtte, der ydes til virksomheder, der muligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, bør denne regel ikke gælde for disse virksomheder. |
| --- | --- |

(19)

Støtte indeholdt i garantier, herunder de minimis-støtte til risikofinansiering i form af garantier, bør betragtes som gennemsigtig, hvis bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på grundlag af de minimumspræmier, der er fastsat i Kommissionens meddelelse for den pågældende type virksomhed (17). For at forenkle behandlingen af kortvarige garantier, der skal sikre op mod 80 % af relativt små lån, bør denne forordning indeholde en klar regel, der er enkel at anvende og tager hensyn til såvel størrelsen på det lån, der ligger til grund for garantien, som garantiens varighed. Denne regel bør ikke finde anvendelse på garantier for underliggende transaktioner, der ikke udgør et lån, såsom garantier for aktietransaktioner. Hvis garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, garantibeløbet ikke overstiger 225 000 EUR, og garantiens løbetid ikke overstiger fem år, kan garantien anses for at have en bruttosubventionsækvivalent, der ikke overstiger de minimis-loftet. Det samme gælder, når garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, garantibeløbet ikke overstiger 112 500 EUR, og garantiens løbetid ikke overstiger ti år. Derudover kan medlemsstaterne bruge en metode til at beregne garantiers bruttosubstitutionsækvivalent, der er meddelt Kommissionen i henhold til en anden forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det pågældende tidspunkt, og som Kommissionen har accepteret er på linje med garantimeddelelsen eller en efterfølgende meddelelse, forudsat at den accepterede metode udtrykkeligt tager sigte på den relevante type garantier og underliggende transaktioner i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. På grund af de vanskeligheder, der er forbundet med at bestemme bruttosubventionsækvivalenten af støtte, der ydes til virksomheder, der muligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale lånet, bør denne regel ikke gælde for disse virksomheder.

| (20) | Når en de minimis-støtteordning gennemføres gennem finansielle formidlere, bør det sikres, at disse ikke modtager nogen form for statsstøtte. Dette kan f.eks. gøres ved at kræve, at finansielle formidlere, der er omfattet af en statsgaranti, betaler en markedsbestemt præmie, fuldt ud overfører enhver fordel til de endelige støttemodtagere eller overholder de minimis-loftet og andre bestemmelser i denne forordning, herunder også på formidlerplan. |
| --- | --- |

(20)

Når en de minimis-støtteordning gennemføres gennem finansielle formidlere, bør det sikres, at disse ikke modtager nogen form for statsstøtte. Dette kan f.eks. gøres ved at kræve, at finansielle formidlere, der er omfattet af en statsgaranti, betaler en markedsbestemt præmie, fuldt ud overfører enhver fordel til de endelige støttemodtagere eller overholder de minimis-loftet og andre bestemmelser i denne forordning, herunder også på formidlerplan.

| (21) | På grundlag af en anmeldelse fra en medlemsstat kan Kommissionen undersøge, om en foranstaltning, der ikke består i et tilskud, et lån, en garanti, kapitaltilførsel eller risikofinansiering i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvestering, medfører en bruttosubventionsækvivalent, som ikke overstiger de minimis-loftet og derfor kunne falde ind under denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(21)

På grundlag af en anmeldelse fra en medlemsstat kan Kommissionen undersøge, om en foranstaltning, der ikke består i et tilskud, et lån, en garanti, kapitaltilførsel eller risikofinansiering i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvestering, medfører en bruttosubventionsækvivalent, som ikke overstiger de minimis-loftet og derfor kunne falde ind under denne forordnings anvendelsesområde.

| (22) | Kommissionen har pligt til at sikre, at statsstøttereglerne overholdes, og i overensstemmelse med samarbejdsprincippet i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør medlemsstaterne medvirke til udførelsen af denne opgave ved at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den samlede de minimis-støtte, der i henhold til de minimis-reglen ydes til en enkelt virksomhed, ikke overstiger det samlede tilladte loft. Når medlemsstaterne yder de minimis-støtte, bør de derfor give den pågældende virksomhed meddelelse om det beløb, der ydes som de minimis-støtte, og om, at støtten er de minimis-støtte, med udtrykkelig henvisning til denne forordning. Medlemsstaterne bør forpligtes til at føre tilsyn med den ydede støtte for at sikre, at de relevante lofter ikke overstiges, og at reglerne om kumulation overholdes. Til opfyldelse af den forpligtelse bør den pågældende medlemsstat inden ydelsen af en sådan støtte indhente en erklæring fra virksomheden om anden de minimis-støtte omfattet af denne forordning eller andre de minimis-forordninger, som denne måtte have modtaget i løbet af det pågældende regnskabsår samt de foregående to regnskabsår. Alternativt bør medlemsstaterne have mulighed for at oprette et centralt register med fuldstændige oplysninger om den de minimis-støtte, der er ydet, og kontrollere, at enhver ny ydelse af støtte ikke overstiger det relevante loft. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen har pligt til at sikre, at statsstøttereglerne overholdes, og i overensstemmelse med samarbejdsprincippet i artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union bør medlemsstaterne medvirke til udførelsen af denne opgave ved at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den samlede de minimis-støtte, der i henhold til de minimis-reglen ydes til en enkelt virksomhed, ikke overstiger det samlede tilladte loft. Når medlemsstaterne yder de minimis-støtte, bør de derfor give den pågældende virksomhed meddelelse om det beløb, der ydes som de minimis-støtte, og om, at støtten er de minimis-støtte, med udtrykkelig henvisning til denne forordning. Medlemsstaterne bør forpligtes til at føre tilsyn med den ydede støtte for at sikre, at de relevante lofter ikke overstiges, og at reglerne om kumulation overholdes. Til opfyldelse af den forpligtelse bør den pågældende medlemsstat inden ydelsen af en sådan støtte indhente en erklæring fra virksomheden om anden de minimis-støtte omfattet af denne forordning eller andre de minimis-forordninger, som denne måtte have modtaget i løbet af det pågældende regnskabsår samt de foregående to regnskabsår. Alternativt bør medlemsstaterne have mulighed for at oprette et centralt register med fuldstændige oplysninger om den de minimis-støtte, der er ydet, og kontrollere, at enhver ny ydelse af støtte ikke overstiger det relevante loft.

| (23) | Før hver medlemsstat yder nogen form for ny de minimis-støtte, bør de kontrollere for deres medlemsstat, at hverken de minimis-loftet eller den nationale grænse overstiges med den nye de minimis-støtte, og at de resterende betingelser i denne forordning er overholdt. |
| --- | --- |

(23)

Før hver medlemsstat yder nogen form for ny de minimis-støtte, bør de kontrollere for deres medlemsstat, at hverken de minimis-loftet eller den nationale grænse overstiges med den nye de minimis-støtte, og at de resterende betingelser i denne forordning er overholdt.

| (24) | Under hensyn til Kommissionens erfaringer og især den hyppighed, hvormed det generelt er nødvendigt at revidere statsstøttepolitikken, bør forordningens anvendelsesperiode begrænses. Hvis denne forordning ikke forlænges ved gyldighedsperiodens udløb, bør medlemsstaterne have en tilpasningsperiode på seks måneder for den de minimis-støtte, der var omfattet af denne forordning — |
| --- | --- |

(24)

Under hensyn til Kommissionens erfaringer og især den hyppighed, hvormed det generelt er nødvendigt at revidere statsstøttepolitikken, bør forordningens anvendelsesperiode begrænses. Hvis denne forordning ikke forlænges ved gyldighedsperiodens udløb, bør medlemsstaterne have en tilpasningsperiode på seks måneder for den de minimis-støtte, der var omfattet af denne forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på støtte til virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren med undtagelse af:

| a) | støtte, der fastsættes ud fra prisen for eller mængden af produkter, der indkøbes eller bringes på markedet |
| --- | --- |

a)

støtte, der fastsættes ud fra prisen for eller mængden af produkter, der indkøbes eller bringes på markedet

| b) | støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater, dvs. støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed |
| --- | --- |

b)

støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater, dvs. støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed

| c) | støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede |
| --- | --- |

c)

støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede

| d) | støtte til erhvervelse af fiskerfartøjer |
| --- | --- |

d)

støtte til erhvervelse af fiskerfartøjer

| e) | støtte til modernisering eller udskiftning af fiskerfartøjers hoved- eller hjælpemotorer |
| --- | --- |

e)

støtte til modernisering eller udskiftning af fiskerfartøjers hoved- eller hjælpemotorer

| f) | støtte til operationer, der forøger et fartøjs kapacitet, eller udstyr, der øger et fartøjs evne til at spore fisk |
| --- | --- |

f)

støtte til operationer, der forøger et fartøjs kapacitet, eller udstyr, der øger et fartøjs evne til at spore fisk

| g) | støtte til bygning af nye fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer |
| --- | --- |

g)

støtte til bygning af nye fiskerfartøjer eller indførsel af fiskerfartøjer

| h) | støtte til midlertidigt eller endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er udtrykkeligt fastsat i forordning (EU) nr. 508/2014 |
| --- | --- |

h)

støtte til midlertidigt eller endeligt ophør med fiskeriaktiviteter, medmindre andet er udtrykkeligt fastsat i forordning (EU) nr. 508/2014

| i) | støtte til forsøgsfiskeri |
| --- | --- |

i)

støtte til forsøgsfiskeri

| j) | støtte til overførsel af en virksomheds ejerskab |
| --- | --- |

j)

støtte til overførsel af en virksomheds ejerskab

| k) | støtte til direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er fastsat som en bevaringsforanstaltning i henhold til en af Unionens retsakter eller i tilfælde af forsøg med udsætning. |
| --- | --- |

k)

støtte til direkte udsætning, medmindre det udtrykkeligt er fastsat som en bevaringsforanstaltning i henhold til en af Unionens retsakter eller i tilfælde af forsøg med udsætning.

2.   Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv i én eller flere af sektorerne eller har andre aktiviteter, der er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 1407/2013, finder nævnte forordning anvendelse på støtte, som ydes i sidstnævnte sektorer eller aktiviteter, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at aktiviteterne i fiskeri- og akvakultursektoren ikke modtager den de minimis-støtte, der er ydet i henhold til nævnte forordning.

3.   Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, der er omfattet af Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 (18), finder denne forordning anvendelse på støtte, som ydes til førstnævnte sektor, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved, at aktiviteterne holdes adskilt, eller ved, at omkostningerne udskilles, sikrer, at primærproduktionen af landbrugsprodukter ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til nævnte forordning.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denne forordning forstås ved:

| a) | »virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren«: virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af fiske- og akvakulturvarer |
| --- | --- |

a)

»virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren«: virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af fiske- og akvakulturvarer

| b) | »fiskerivarer og akvakulturprodukter«: varer og produkter som defineret i artikel 5, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1379/2013. |
| --- | --- |

b)

»fiskerivarer og akvakulturprodukter«: varer og produkter som defineret i artikel 5, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1379/2013.

| c) | »forarbejdning og afsætning«: alle aktiviteter i forbindelse med håndtering, behandling, produktion og distribution, som ligger mellem landings- eller høsttidspunktet og slutproduktstadiet. |
| --- | --- |

c)

»forarbejdning og afsætning«: alle aktiviteter i forbindelse med håndtering, behandling, produktion og distribution, som ligger mellem landings- eller høsttidspunktet og slutproduktstadiet.

2.   En »enkelt virksomhed« omfatter i denne forordning alle enheder, mellem hvilke der består en af følgende former for forbindelse:

| a) | en enhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne i en anden enhed |
| --- | --- |

a)

en enhed besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er tillagt aktionærerne eller deltagerne i en anden enhed

| b) | en enhed har ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne af administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet i en anden enhed |
| --- | --- |

b)

en enhed har ret til at udnævne eller afsætte et flertal af medlemmerne af administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet i en anden enhed

| c) | en enhed har ret til at udøve en bestemmende indflydelse over en anden enhed i medfør af en med denne indgået aftale eller i medfør af en bestemmelse i dennes vedtægter |
| --- | --- |

c)

en enhed har ret til at udøve en bestemmende indflydelse over en anden enhed i medfør af en med denne indgået aftale eller i medfør af en bestemmelse i dennes vedtægter

| d) | en enhed, der er aktionær eller selskabsdeltager i en anden enhed, råder i medfør af en aftale med andre selskabsdeltagere i denne anden enhed over flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder. |
| --- | --- |

d)

en enhed, der er aktionær eller selskabsdeltager i en anden enhed, råder i medfør af en aftale med andre selskabsdeltagere i denne anden enhed over flertallet af selskabsdeltagernes stemmerettigheder.

Enheder mellem hvilke der, via en eller flere andre enheder, består en af de i første afsnit, litra a) til d), nævnte forbindelser, betragtes også som en enkelt virksomhed.

Artikel 3

De minimis-støtte

1.   Støtteforanstaltninger, der opfylder betingelserne i denne forordning, anses for ikke at opfylde alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, og er derfor fritaget fra underretningspligten i traktatens artikel 108, stk. 3.

2.   Den samlede de minimis-støtte ydet af en medlemsstat til en enkelt virksomhed i fiskeri- og akvakultursektoren må ikke overstige 30 000 EUR over en periode på tre regnskabsår.

3.   Det kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som en medlemsstat yder til virksomheder, der er aktive i fiskeri- og akvakultursektoren over en periode på tre regnskabsår, må ikke overstige det nationale loft, der er fastsat i bilaget.

4.   De minimis-støtte anses for ydet på det tidspunkt, hvor virksomheden har opnået ret til at modtage støtten i henhold til gældende national ret, uanset datoen for udbetalingen af de minimis-støtten til virksomheden.

5.   Det i stk. 2 fastsatte loft og den i stk. 3 omhandlede nationale grænse gælder uanset de minimis-støttens form eller formål, og uanset om medlemsstatens støtte finansieres helt eller delvis med EU-midler. Treårsperioden fastlægges på grundlag af de af virksomheden anvendte regnskabsår i den pågældende medlemsstat.

6.   Ved anvendelsen af det i stk. 2 fastsatte loft og den i stk. 3 omhandlede nationale grænse angives støtten som et kontant tilskud. Alle anvendte tal skal være brutto, dvs. før eventuelt fradrag af skat eller andre afgifter. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.

Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringsformål, er den gældende tilbagediskonteringssats på støttetidspunktet.

7.   Hvis det loft, der er fastsat i stk. 2, eller den i stk. 3 omhandlede nationale grænse overskrides ved tildelingen af ny de minimis-støtte, kan denne nye støtte ikke drage fordel af denne forordning.

8.   I tilfælde af fusioner eller overtagelser skal der tages hensyn til al hidtil ydet de minimis-støtte til alle de fusionerende virksomheder ved fastlæggelsen af, om en eventuelt ny de minimis-støtte til den nye eller den erhvervende virksomhed overstiger det relevante loft eller den nationale grænse. Lovligt tildelt de minimis-støtte før fusionen eller overtagelsen forbliver lovlig.

9.   Hvis en virksomhed deles i to eller flere selvstændige virksomheder, skal den de minimis-støtte, der blev ydet inden delingen, tilregnes til den virksomhed, som havde gavn af den, hvilket i princippet er den virksomhed, som overtager de aktiviteter, som de minimis-støtten blev anvendt til. Såfremt en sådan tilregning ikke er mulig, skal de minimis-støtten fordeles proportionelt på grundlag af den bogførte værdi af de nye virksomheders egenkapital på ikrafttrædelsesdatoen for delingen.

Artikel 4

Beregning af bruttosubventionsækvivalenten

1.   Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«).

2.   Støtte indeholdt i tilskud og rentetilskud betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte.

3.   Støtte indeholdt i lån betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis:

| a) | støttemodtageren ikke er under konkursbehandling og ikke opfylder betingelserne i national ret for at blive sat under konkursbehandling efter begæring fra kreditorerne. Hvis støttemodtageren er en større virksomhed, skal den være i en situation svarende til en vurdering af dens kreditværdighed på mindst B-, og |
| --- | --- |

a)

støttemodtageren ikke er under konkursbehandling og ikke opfylder betingelserne i national ret for at blive sat under konkursbehandling efter begæring fra kreditorerne. Hvis støttemodtageren er en større virksomhed, skal den være i en situation svarende til en vurdering af dens kreditværdighed på mindst B-, og

| b) | lånet er sikret ved sikkerhedsstillelse for mindst 50 % af lånet, og lånet beløber sig til enten 150 000 EUR over fem år eller 75 000 EUR over ti år; hvis et lån tegner sig for mindre end dette beløb og/eller ydes over en periode på mindre end henholdsvis fem eller ti år, beregnes bruttosubventionsækvivalenten af lånet som en tilsvarende andel af det gældende loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, eller |
| --- | --- |

b)

lånet er sikret ved sikkerhedsstillelse for mindst 50 % af lånet, og lånet beløber sig til enten 150 000 EUR over fem år eller 75 000 EUR over ti år; hvis et lån tegner sig for mindre end dette beløb og/eller ydes over en periode på mindre end henholdsvis fem eller ti år, beregnes bruttosubventionsækvivalenten af lånet som en tilsvarende andel af det gældende loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, eller

| c) | bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på grundlag af den gældende referencesats på støttetidspunktet. |
| --- | --- |

c)

bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på grundlag af den gældende referencesats på støttetidspunktet.

4.   Støtte indeholdt i kapitaltilførsler betragtes kun som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis det samlede beløb for den offentlige kapitaltilførsel holdes under det de minimis-loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2.

5.   Støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer betragtes alene som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis den pågældende kapital til den enkelte virksomhed ikke overstiger det de minimis-loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2.

6.   Støtte indeholdt i garantier betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis:

| a) | støttemodtageren ikke er under konkursbehandling og ikke opfylder betingelserne i national ret for at blive sat under konkursbehandling efter begæring fra kreditorerne. Hvis støttemodtageren er en større virksomhed, skal den være i en situation svarende til en vurdering af dens kreditværdighed på mindst B-, og |
| --- | --- |

a)

støttemodtageren ikke er under konkursbehandling og ikke opfylder betingelserne i national ret for at blive sat under konkursbehandling efter begæring fra kreditorerne. Hvis støttemodtageren er en større virksomhed, skal den være i en situation svarende til en vurdering af dens kreditværdighed på mindst B-, og

| b) | garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, og det garanterede beløb enten ikke overstiger 225 000 EUR med en varighed på fem år eller 112 500 EUR med en varighed på ti år; Hvis det garanterede beløb er mindre end dette beløb, og/eller garantien ydes over en periode på mindre end henholdsvis fem eller ti år, beregnes bruttosubventionsækvivalenten af garantien som en tilsvarende andel af det loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, eller |
| --- | --- |

b)

garantien ikke overstiger 80 % af det underliggende lån, og det garanterede beløb enten ikke overstiger 225 000 EUR med en varighed på fem år eller 112 500 EUR med en varighed på ti år; Hvis det garanterede beløb er mindre end dette beløb, og/eller garantien ydes over en periode på mindre end henholdsvis fem eller ti år, beregnes bruttosubventionsækvivalenten af garantien som en tilsvarende andel af det loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, eller

| c) | bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på grundlag af minimumspræmier, der er fastsat i en meddelelse fra Kommissionen, eller |
| --- | --- |

c)

bruttosubventionsækvivalenten er beregnet på grundlag af minimumspræmier, der er fastsat i en meddelelse fra Kommissionen, eller

| d) | inden gennemførelsen






  i) | metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent er blevet meddelt Kommissionen i henhold til en anden forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det pågældende tidspunkt, og som Kommissionen har accepteret er på linje med garantimeddelelsen eller en efterfølgende meddelelse, og |
| --- | --- | --- |

d)

inden gennemførelsen

i)

metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent er blevet meddelt Kommissionen i henhold til en anden forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det pågældende tidspunkt, og som Kommissionen har accepteret er på linje med garantimeddelelsen eller en efterfølgende meddelelse, og

| ii) | den pågældende metode udtrykkeligt tager sigte på den relevante type garantier og underliggende transaktioner i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. |
| --- | --- |

ii)

den pågældende metode udtrykkeligt tager sigte på den relevante type garantier og underliggende transaktioner i forbindelse med anvendelsen af denne forordning.

7.   Støtte indeholdt i andre instrumenter betragtes som gennemsigtig de minimis-støtte, hvis instrumentet indeholder en øvre grænse, der sikrer, at det relevante loft ikke overskrides.

Artikel 5

Kumulation

1.   Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv i én eller flere sektorer eller har andre aktiviteter, der falder ind under forordning (EU) nr. 1407/2013, kan de minimis-støtte, der ydes til aktiviteter i fiskeri- og akvakultursektoren i henhold til nærværende forordning, kumuleres med de minimis-støtte ydet til sidstnævnte sektor(er) eller aktiviteter op til det i artikel 3, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1407/2013 fastsatte loft, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved, at aktiviteterne holdes adskilt, eller ved, at omkostningerne udskilles, sikrer, at aktiviteterne i fiskeri- og akvakultursektoren ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til forordning (EU) nr. 1407/2013.

2.   Hvis en virksomhed, der er aktiv i fiskeri- og akvakultursektoren, også er aktiv inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, kan de minimis-støtte, der ydes i henhold til forordning (EU) nr. 1408/2013, kumuleres med de minimis-støtte ydet i fiskeri- og akvakultursektoren i henhold til denne forordning op til det i denne forordning fastsatte loft, forudsat at den pågældende medlemsstat ved hjælp af egnede midler, såsom ved at holde aktiviteterne adskilt eller ved at udskille omkostningerne, sikrer, at primærproduktionen af landbrugsprodukter ikke modtager de minimis-støtte, der er ydet i henhold til denne forordning.

3.   De minimis-støtte må ikke kumuleres med statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger eller med statsstøtte til den samme risikofinansieringsforanstaltning, hvis en sådan kumulering overstiger den højeste relevante støtteintensitet eller det højeste støttebeløb, der er fastsat i en gruppefritagelsesforordning eller en afgørelse vedtaget af Kommissionen for de særlige omstændigheder i den konkrete sag. De minimis-støtte, som ikke ydes til eller kan henføres til specifikke støtteberettigede omkostninger, kan kumuleres med anden statsstøtte, der er ydet i henhold til en gruppefritagelsesforordning eller en afgørelse vedtaget af Kommissionen.

Artikel 6

Tilsyn

1.   Hvis en medlemsstat har til hensigt at yde de minimis-støtte til en virksomhed i overensstemmelse med denne forordning, giver den virksomheden skriftlig meddelelse om det potentielle støttebeløb udtrykt som en bruttosubventionsækvivalent og om, at støtten er de minimis-støtte, med udtrykkelig henvisning til denne forordning og angivelse af dens titel med henvisning til dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. Hvis der i henhold til denne forordning ydes de minimis-støtte til forskellige virksomheder på grundlag af en ordning, og det individuelle støttebeløb er forskelligt fra virksomhed til virksomhed, kan den pågældende medlemsstat vælge at opfylde denne forpligtelse ved at meddele virksomhederne et fast beløb svarende til det maksimumsbeløb, der kan ydes i henhold til ordningen. I så fald skal det faste beløb lægges til grund ved afgørelsen af, om det i artikel 3, stk. 2, fastsatte loft er nået, og den i artikel 3, stk. 3, omhandlede nationale grænse ikke er oversteget. Inden medlemsstaten yder støtten, indhenter den desuden en skriftlig erklæring eller en erklæring i elektronisk form fra virksomheden om al anden de minimis-støtte omfattet af denne forordning eller andre de minimis-forordninger, som denne har modtaget i det indeværende og de to foregående regnskabsår.

2.   Hvis en medlemsstat har oprettet et centralt register over de minimis-støtte med fuldstændige oplysninger om al de minimis-støtte, der er ydet af samtlige myndigheder i den pågældende medlemsstat, anvendes stk. 1 ikke længere fra det tidspunkt, hvor registret dækker en periode på tre regnskabsår.

3.   Medlemsstaten kan først yde ny de minimis-støtte i henhold til denne forordning, når den har kontrolleret, at støtten ikke medfører, at det samlede de minimis-støttebeløb, som er ydet den pågældende virksomhed, kommer til at overstige det loft, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, og den nationale grænse, der er omhandlet i artikel 3, stk. 3, og at alle betingelserne i denne forordning er overholdt.

4.   Medlemsstaterne registrerer og samler alle oplysninger om anvendelsen af denne forordning. Registeret skal omfatte alle de oplysninger, der er nødvendige for, at det kan fastslås, at betingelserne i denne forordning er opfyldt. De registrerede oplysninger om individuel de minimis-støtte opbevares i ti regnskabsår regnet fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. De registrerede oplysninger om en de minimis-støtteordning opbevares i ti regnskabsår fra det tidspunkt, hvor der sidst blev ydet individuel støtte i henhold til ordningen.

5.   På Kommissionens skriftlige anmodning giver medlemsstaterne inden 20 arbejdsdage eller inden for en længere frist, der måtte være fastsat i anmodningen, Kommissionen alle de oplysninger, denne finder nødvendige for at kunne vurdere, om betingelserne i denne forordning er opfyldt, især hvad angår det samlede de minimis-støttebeløb, som en virksomhed har modtaget i henhold til denne forordning og andre de minimis-forordninger.

Artikel 7

Overgangsbestemmelser

1.   Denne forordning finder anvendelse på støtte, der er ydet inden dens ikrafttræden, hvis støtten opfylder alle betingelserne i denne forordning. Støtte, der ikke opfylder disse betingelser, vurderes af Kommissionen i henhold til de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.

2.   Enhver individuel de minimis-støtte, der blev ydet mellem den 1. januar 2005 og den 30. juni 2008, og som opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 1860/2004, anses for ikke at opfylde alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, og er følgelig fritaget fra underretningspligten i traktatens artikel 108, stk. 3.

3.   Enhver individuel de minimis-støtte, der blev ydet mellem den 31. juli 2007 og den 30. juni 2014, og som opfylder betingelserne i forordning (EF) nr. 875/2007, anses for ikke at opfylde alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, og er følgelig fritaget fra underretningspligten i traktatens artikel 108, stk. 3.

4.   Ved denne forordnings udløb er enhver de minimis-støtteordning, der opfylder forordningens betingelser, fortsat omfattet af denne forordning i en periode på yderligere seks måneder.

Artikel 8

Ikrafttræden og anvendelsesperiode

Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2014.

Den anvendes indtil den 31. december 2020.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 92 af 29.3.2014, s. 22.

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen om de minimis-støtteordninger (EFT C 68 af 6.3.1996, s. 9).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EUT L 379 af 28.12.2006, s. 5).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 875/2007 af 24. juli 2007 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte i fiskerisektoren og om ændring af forordning (EF) nr. 1860/2004 (EUT L 193 af 25.7.2007, s. 6).

6

(7)  Sag C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., Sml. 2006 I, s. 289.

7

(8)  Sag C-382/99, Nederlandene mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 5163.

8

(9)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og Rådets forordning (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 om integreret havpolitik (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

12

(13)  Sag C-456/00, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 11949.

13

(14)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1407/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 1).

14

(15)  Meddelelse fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6).

15

(16)  EF-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i små og mellemstore virksomheder (EUT C 194 af 18.8.2006, s. 2).

16

(17)  F.eks. Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (EUT C 155 af 20.6.2008, s. 10).

17

(18)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1408/2013 af 18. december 2013 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i landbrugssektoren (EUT L 352 af 24.12.2013, s. 9).

18

---

BILAG

National grænse som omhandlet i artikel 3, stk. 3

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Det maksimale kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som en medlemsstat yder til fiskeri- og akvakultursektoren |
| Belgien | 11 240 000 |
| Bulgarien | 1 270 000 |
| Tjekkiet | 3 020 000 |
| Danmark | 51 720 000 |
| Tyskland | 55 520 000 |
| Estland | 3 930 000 |
| Irland | 20 820 000 |
| Grækenland | 27 270 000 |
| Spanien | 165 840 000 |
| Frankrig | 112 550 000 |
| Kroatien | 6 260 000 |
| Italien | 96 310 000 |
| Cypern | 1 090 000 |
| Letland | 4 450 000 |
| Litauen | 8 320 000 |
| Luxembourg | 0 |
| Ungarn | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Nederlandene | 22 960 000 |
| Østrig | 1 510 000 |
| Polen | 41 330 000 |
| Portugal | 29 200 000 |
| Rumænien | 2 460 000 |
| Slovenien | 990 000 |
| Slovakiet | 860 000 |
| Finland | 7 450 000 |
| Sverige | 18 860 000 |
| Det Forenede Kongerige | 114 780 000 |

(EUR)

Medlemsstat

Det maksimale kumulerede beløb for den de minimis-støtte, som en medlemsstat yder til fiskeri- og akvakultursektoren

Belgien

11 240 000

Bulgarien

1 270 000

Tjekkiet

3 020 000

Danmark

51 720 000

Tyskland

55 520 000

Estland

3 930 000

Irland

20 820 000

Grækenland

27 270 000

Spanien

165 840 000

Frankrig

112 550 000

Kroatien

6 260 000

Italien

96 310 000

Cypern

1 090 000

Letland

4 450 000

Litauen

8 320 000

Luxembourg

0

Ungarn

975 000

Malta

2 500 000

Nederlandene

22 960 000

Østrig

1 510 000

Polen

41 330 000

Portugal

29 200 000

Rumænien

2 460 000

Slovenien

990 000

Slovakiet

860 000

Finland

7 450 000

Sverige

18 860 000

Det Forenede Kongerige

114 780 000

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 718/2014

af 27. juni 2014

om ændring af forordning (EF) nr. 669/2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (2), særlig artikel 15, stk. 5, og artikel 63, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (3) er der fastsat bestemmelser om den mere intensive offentlige kontrol af importen af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der er opført i nævnte forordnings bilag I (i det følgende benævnt »listen«), som skal foretages på indgangsstederne til de områder, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (3) er der fastsat bestemmelser om den mere intensive offentlige kontrol af importen af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der er opført i nævnte forordnings bilag I (i det følgende benævnt »listen«), som skal foretages på indgangsstederne til de områder, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 882/2004.

| (2) | Det fastsættes i artikel 2 i forordning (EF) nr. 669/2009, at listen skal revideres regelmæssigt og mindst hvert kvartal, idet der som minimum skal gøres brug af de informationskilder, der er anført i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(2)

Det fastsættes i artikel 2 i forordning (EF) nr. 669/2009, at listen skal revideres regelmæssigt og mindst hvert kvartal, idet der som minimum skal gøres brug af de informationskilder, der er anført i nævnte artikel.

| (3) | Forekomsten og relevansen af fødevarehændelser, der meddeles gennem det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, resultaterne af auditter i tredjelande, der gennemføres af Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, samt de rapporter om sendinger af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som medlemsstaterne hvert kvartal forelægger Kommissionen i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 669/2009, viser, at listen bør ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forekomsten og relevansen af fødevarehændelser, der meddeles gennem det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, resultaterne af auditter i tredjelande, der gennemføres af Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, samt de rapporter om sendinger af foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som medlemsstaterne hvert kvartal forelægger Kommissionen i henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 669/2009, viser, at listen bør ændres.

| (4) | I forbindelse med sendinger af spisedruer med oprindelse i Peru og tørrede abrikoser med oprindelse i Tyrkiet viser de relevante informationskilder nye risici, der gør det nødvendigt at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Der bør derfor på listen indsættes rækker med oplysninger vedrørende sådanne sendinger. |
| --- | --- |

(4)

I forbindelse med sendinger af spisedruer med oprindelse i Peru og tørrede abrikoser med oprindelse i Tyrkiet viser de relevante informationskilder nye risici, der gør det nødvendigt at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Der bør derfor på listen indsættes rækker med oplysninger vedrørende sådanne sendinger.

| (5) | Desuden bør listen ændres på den måde, at oplysninger vedrørende varer, for hvilke de tilgængelige informationskilder viser en generelt tilfredsstillende grad af opfyldelse af de relevante sikkerhedskrav i EU-lovgivningen, og for hvilke det derfor ikke længere er nødvendigt med en mere intensiv offentlig kontrol, udgår af listen. På dette grundlag bør oplysningerne på listen vedrørende karry fra Indien udgå. |
| --- | --- |

(5)

Desuden bør listen ændres på den måde, at oplysninger vedrørende varer, for hvilke de tilgængelige informationskilder viser en generelt tilfredsstillende grad af opfyldelse af de relevante sikkerhedskrav i EU-lovgivningen, og for hvilke det derfor ikke længere er nødvendigt med en mere intensiv offentlig kontrol, udgår af listen. På dette grundlag bør oplysningerne på listen vedrørende karry fra Indien udgå.

| (6) | Endelig bør listen ændres på den måde, at hyppigheden af den offentlige kontrol øges for varer, for hvilke de samme informationskilder viser en højere grad af manglende overholdelse af relevant EU-lovgivning, som derfor gør det berettiget at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysningerne på listen vedrørende Brassica oleracea fra Kina bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Endelig bør listen ændres på den måde, at hyppigheden af den offentlige kontrol øges for varer, for hvilke de samme informationskilder viser en højere grad af manglende overholdelse af relevant EU-lovgivning, som derfor gør det berettiget at indføre en mere intensiv offentlig kontrol. Oplysningerne på listen vedrørende Brassica oleracea fra Kina bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | For at sikre sammenhæng og klarhed bør bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 udskiftes. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre sammenhæng og klarhed bør bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 udskiftes.

| (8) | Artikel 19 i forordning (EF) nr. 669/2009 foreskriver en overgangsperiode på fem år fra ikrafttrædelsen af samme forordning, i hvilken mindstekravene til de udpegede indgangssteder kan gennemføres gradvis. Således bør de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i overgangsperioden have mulighed for at udføre den påkrævede identitetskontrol og fysiske kontrol ved andre kontrolsteder end de udpegede indgangssteder. I sådanne tilfælde bør de pågældende kontrolsteder opfylde de mindstekrav til de udpegede indgangssteder, der er fastsat i nævnte forordning. Overgangsperioden udløber den 14. august 2014. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 19 i forordning (EF) nr. 669/2009 foreskriver en overgangsperiode på fem år fra ikrafttrædelsen af samme forordning, i hvilken mindstekravene til de udpegede indgangssteder kan gennemføres gradvis. Således bør de kompetente myndigheder i medlemsstaterne i overgangsperioden have mulighed for at udføre den påkrævede identitetskontrol og fysiske kontrol ved andre kontrolsteder end de udpegede indgangssteder. I sådanne tilfælde bør de pågældende kontrolsteder opfylde de mindstekrav til de udpegede indgangssteder, der er fastsat i nævnte forordning. Overgangsperioden udløber den 14. august 2014.

| (9) | En række medlemsstater har tilkendegivet over for Kommissionen, at de fortsat står over for praktiske problemer med anvendelsen af mindstekravene til de udpegede indgangssteder. Dertil kommer, at en ændring af de bestemmelser, der finder anvendelse på de udpegede indgangssteder og grænsekontrol i almindelighed, i øjeblikket er undervejs efter Kommissionens vedtagelse af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter (4). Dette kan medføre ændringer i kravene til indgangssteder og grænsekontrol i almindelighed. Indtil resultatet af denne ændringsproces foreligger, bør den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 19 forordning (EF) nr. 669/2009, forlænges i en periode på yderligere fem år for at muliggøre en gnidningsløs ikrafttrædelse af eventuelle nye krav, som måtte følge af heraf. |
| --- | --- |

(9)

En række medlemsstater har tilkendegivet over for Kommissionen, at de fortsat står over for praktiske problemer med anvendelsen af mindstekravene til de udpegede indgangssteder. Dertil kommer, at en ændring af de bestemmelser, der finder anvendelse på de udpegede indgangssteder og grænsekontrol i almindelighed, i øjeblikket er undervejs efter Kommissionens vedtagelse af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter (4). Dette kan medføre ændringer i kravene til indgangssteder og grænsekontrol i almindelighed. Indtil resultatet af denne ændringsproces foreligger, bør den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 19 forordning (EF) nr. 669/2009, forlænges i en periode på yderligere fem år for at muliggøre en gnidningsløs ikrafttrædelse af eventuelle nye krav, som måtte følge af heraf.

| (10) | Forordning (EF) nr. 669/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EF) nr. 669/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 669/2009 foretages følgende ændringer:

| 1. | Artikel 19, stk. 1, affattes således:
  »1.   Såfremt et udpeget indgangssted ikke råder over de nødvendige faciliteter til at foretage den i artikel 8, stk. 1, litra b), omhandlede identitetskontrol og fysiske kontrol, kan denne kontrol i en periode på ti år fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato foretages ved et andet kontrolsted i samme medlemsstat, som af den kompetente myndighed er godkendt hertil, før varerne klareres med henblik på overgang til fri omsætning, forudsat at dette kontrolsted opfylder mindstekravene i artikel 4.« |
| --- | --- |

1.

Artikel 19, stk. 1, affattes således:

»1.   Såfremt et udpeget indgangssted ikke råder over de nødvendige faciliteter til at foretage den i artikel 8, stk. 1, litra b), omhandlede identitetskontrol og fysiske kontrol, kan denne kontrol i en periode på ti år fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato foretages ved et andet kontrolsted i samme medlemsstat, som af den kompetente myndighed er godkendt hertil, før varerne klareres med henblik på overgang til fri omsætning, forudsat at dette kontrolsted opfylder mindstekravene i artikel 4.«

| 2) | Bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I til forordning (EF) nr. 669/2009 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 af 24. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse og om ændring af beslutning 2006/504/EF (EUT L 194 af 25.7.2009, s. 11).

3

(4)  Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003 og (EF) nr. 1831/2003, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005, Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 1099/2009, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og (EU) nr. 652/2014, Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, og 2008/120/EF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF (forordningen om offentlig kontrol) (COM(2013) 265 final).

4

---

BILAG

»BILAG I

Foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der skal underkastes en mere intensiv offentlig kontrol på det udpegede indgangssted

| Foderstoffer og fødevarer
  (påtænkt anvendelse) | KN-kode (1) | Taric-underopdeling | Oprindelsesland | Risiko | Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tørrede druer

  (Fødevarer) | 0806 20 | | Afghanistan (AF) | Ochratoksin A | 50 |
| — | Jordnødder (peanuts), med skal |

Foderstoffer og fødevarer

(påtænkt anvendelse)

KN-kode (1)

Taric-underopdeling

Oprindelsesland

Risiko

Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%)

Tørrede druer

(Fødevarer)

0806 20

Afghanistan (AF)

Ochratoksin A

50

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilien (BR)

Aflatoksiner

10

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Jordbær (frosne)

(Fødevarer)

0811 10

Kina (CN)

Norovirus og hepatitis A

5

Brassica oleracea

(anden spiselig Brassica, »kailankål«) (2)

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (3)

50

Pompelmus

(Fødevarer — friske)

ex 0805 40 00

31; 39

Kina (CN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (4)

20

Te, også aromatiseret

(Fødevarer)

0902

Kina (CN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (5)

10

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Den Dominikanske Republik (DO)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (6)

10

| — | Karela (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karela (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710895 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710895

70

70

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

| — | Meterbønner
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Meterbønner

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Den Dominikanske Republik (DO)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (6)

20

| — | Peberfrugter (søde og ikke-søde) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Peberfrugter (søde og ikke-søde) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Appelsiner (friske eller tørrede) |
| --- | --- |

—

Appelsiner (friske eller tørrede)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egypten (EG)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (7)

10

| — | Jordbær (friske) |
| --- | --- |

—

Jordbær (friske)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

Peberfrugter (søde og ikke-søde) (Capsicum spp.)

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egypten (EG)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Betelblade (Piper betle L.)

(Fødevarer)

ex 1404 90 00

10

Indien (IN)

Salmonella (9)

10

| — | Capsicum annuum, hel |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, hel

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indien (IN)

Aflatoksiner

10

| — | Capsicum annuum, knust eller formalet |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, knust eller formalet

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Tørrede frugter af slægten Capsicum, hele, dog ikke søde peberfrugter (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Tørrede frugter af slægten Capsicum, hele, dog ikke søde peberfrugter (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskatnød

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatnød

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Fødevarer — tørrede krydderier)

Enzymer; tilberedte enzymer

(Foderstoffer og fødevarer)

3507

Indien (IN)

Chloramphenicol

50

| — | Muskatnød

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatnød

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonesien (ID)

Aflatoksiner

20

(Fødevarer — tørrede krydderier)

| — | Ærter med bælg |
| --- | --- |

—

Ærter med bælg

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenya (KE)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (10)

10

| — | Bønner med bælg |
| --- | --- |

—

Bønner med bælg

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Fødevarer — friske eller kølede)

Mynte

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

ex 1211 90 86

30

Marokko (MA)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (11)

10

Tørrede bønner

(Fødevarer)

0713 39 00

Nigeria (NG)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (12)

50

Spisedruer

(Fødevarer — friske)

0806 10 10

(PE) Peru

Pesticidrester (13)

10

Vandmelonfrø (Egusi, Citrullus
  lanatus) og deraf afledte produkter

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiner

50

(Fødevarer)

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoksiner

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Peberfrugter (ikke-søde) (Capsicum spp.)

(Fødevarer — friske eller kølede)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (14)

10

Betelblade (Piper betle L.)

(Fødevarer)

ex 1404 90 00

10

Thailand (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Blade af koriander |
| --- | --- |

—

Blade af koriander

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thailand (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Basilikum (hellig og sød) |
| --- | --- |

—

Basilikum (hellig og sød)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynte |
| --- | --- |

—

Mynte

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

| — | Blade af koriander |
| --- | --- |

—

Blade af koriander

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thailand (TH)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (15)

10

| — | Basilikum (hellig og sød) |
| --- | --- |

—

Basilikum (hellig og sød)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

| — | Meterbønner
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Meterbønner

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (15)

20

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

Tørrede abrikoser

(Fødevarer)

0813 10 00

Tyrkiet (TR)

Sulfitter (16)

10

| — | Søde peberfrugter (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Søde peberfrugter (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (17)

10

(Fødevarer — friske, kølede eller frosne grøntsager)

Vinblade

(Fødevarer)

ex 2008 99 99

11; 19

Tyrkiet (TR)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (18)

10

Tørrede druer

(Fødevarer)

0806 20

Usbekistan (UZ)

Ochratoksin A

50

| — | Blade af koriander |
| --- | --- |

—

Blade af koriander

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (19)

20

| — | Basilikum (hellig og sød) |
| --- | --- |

—

Basilikum (hellig og sød)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynte |
| --- | --- |

—

Mynte

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persille |
| --- | --- |

—

Persille

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Fødevarer — friske eller kølede urter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (19)

20

| — | Peberfrugter (ikke-søde) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Peberfrugter (ikke-søde) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Fødevarer — friske eller kølede)

---

(1)  Når det kun kræves, at visse produkter henhørende under en KN-kode skal undersøges, og der ikke findes nogen specifik underopdeling af koden, er KN-koden markeret med »ex«.

1

(2)  Arter af Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Også kendt som »Kai Lan«, »Gai Lan«, »Gailan«, »Kailan« og »Chinese bare Jielan«.

2

Brassica oleracea

(3)  Herunder især rester af: chlorfenapyr, fipronil (summen af fipronil + sulfonmetabolit (MB46136), udtrykt som fipronil), carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), acetamiprid, dimethomorph og propiconazol.

3

(4)  Herunder især rester af: triazofos, triadimefon og triadimenol (summen af triadimefon og triadimenol), parathion-methyl (summen af parathion-methyl og paraoxon-methyl, udtrykt som parathion-methyl), fenthoat, methidathion.

4

(5)  Herunder især rester af: buprofezin; imidacloprid; fenvalerat og esfenvalerat (summen af RS- og SR-isomerer); profenofos; trifluralin; triazophos; triadimefon og triadimenol (summen af triadimefon og triadimenol), cypermethrin (cypermethrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer)).

5

(6)  Herunder især rester af: amitraz, (amitraz, herunder metabolitter heraf indeholdende 2,4-dimethylanilin, udtrykt som amitraz), acephat, aldicarb (summen af aldicarb og sulfoxid og sulfon heraf, udtrykt som aldicarb), carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), chlorfenapyr, chlorpyrifos, dithiocarbamater (dithiocarbamater, udtrykt som CS2, inkl. maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram), diafenthiuron, diazinon, dichlorvos, dicofol (summen af p-, p′- og o,p′-isomerer), dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), endosulfan (summen af alpha- og beta-isomerer og endosulfansulfat, udtrykt som endosulfan), fenamidon, imidacloprid, malathion (summen af malathion og malaoxon, udtrykt som malathion), methamidophos, methiocarb (summen af methiocarb og methiocarbsulfoxid og -sulfon, udtrykt som methiocarb), methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), monocrotophos, oxamyl, profenofos, propiconazol, thiabendazol, thiacloprid.

6

(7)  Herunder især rester af: carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), cyfluthrin (cyfluthrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer), cyprodinil, diazinon, dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), ethion, fenitrothion, fenpropathrin, fludioxonil, hexaflumuron, lambda-cyhalothrin, methiocarb (summen af methiocarb og methiocarbsulfoxid og -sulfon, udtrykt som methiocarb), methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), oxamyl, phenthoat, thiophanat-methyl.

7

(8)  Herunder især rester af: carbofuran (summen af carbofuran og 3-hydroxycarbofuran, udtrykt som carbofuran), chlorpyrifos, cypermethrin (cypermethrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer)), cyproconazol, dicofol (summen af p-, p′- og o,p′-isomerer), difenoconazol, dinotefuran, ethion, flusilazol, folpet, prochloraz (summen af prochloraz og metabolitter heraf indeholdende 2,4,6-trichlorphenol, udtrykt som prochloraz), profenofos, propiconazol, thiophanat-methyl og triforin.

8

(9)  Referencemetode EN/ISO 6579 eller en metode, der er valideret i forhold til denne referencemetode, jf. artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 (EUT L 338 af 22.12.2005, s. 1).

9

(10)  Herunder især rester af: dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), chlorpyrifos, acephat, methamidophos, methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb udtrykt som methomyl), diafenthiuron, indoxacarb som summen af S- og R-isomerer.

10

(11)  Herunder især rester af: chlorpyriphos, cypermethrin (cypermethrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer)), dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), endosulfan (summen af alpha- og beta-isomerer og endosulfansulfat, udtrykt som endosulfan), hexaconazol, parathion-methyl (summen af parathion-methyl og paraoxon-methyl, udtrykt som parathion-methyl), methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), flutriafol, carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), flubendiamid, myclobutanil, malathion (summen af malathion og malaoxon, udtrykt som malathion).

11

(12)  Herunder især rester af dichlorvos.

12

(13)  Især rester af diniconazol, ethephon og methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb udtrykt som methomyl).

13

(14)  Herunder især rester af: carbofuran (summen af carbofuran og 3-hydroxy-carbofuran, udtrykt som carbofuran), methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), triazophos, malathion (summen af malathion og malaoxon, udtrykt som malathion), profenofos, prothiophos, ethion, carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), triforin, procymidon, formetanat (summen af formetanat og salte heraf, udtrykt som formetanathydrochlorid).

14

(15)  Herunder især rester af: acephat, carbaryl, carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), carbofuran (summen af carbofuran og 3-hydroxy-carbofuran, udtrykt som carbofuran), chlorpyriphos, chlorpyriphos-methyl, dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), ethion, malathion (summen af malathion og malaoxon, udtrykt som malathion), metalaxyl og metalaxyl-M (metalaxyl, herunder andre blandinger af isomerer, herunder metalaxyl-M (summen af isomerer)), methamidophos, methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), monocrotophos, prophenofos, prothiofos, quinalphos, triadimefon og triadimenol (summen af triadimefon og triadimenol), triazophos, dicrotophos, EPN, triforin.

15

(16)  Referencemetoder: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 eller ISO 5522:1981.

16

(17)  Herunder især rester af: methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb udtrykt som methomyl), oxamyl, carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim udtrykt som carbendazim), clofentezin, diafenthiuron, dimethoat (summen af dimethoate og omethoat udtrykt som dimethoat), formetanat (summen af formetanat og salte heraf, udtrykt som formetanat (hydrochlorid)), malathion (summen af malathion og malaoxon udtrykt som malathion), procymidon, tetradifon, thiophanat-methyl.

17

(18)  Herunder især rester af: azoxystrobin, boscalid, chlorpyrifos, dithiocarbamater (dithiocarbamater, udtrykt som CS2, herunder maneb, mancozeb, metiram, propineb, thiram og ziram), endosulfan (summen af alpha- og beta-isomerer og endosulfansulfat, udtrykt som endosulfan), kresoxim-methyl, lambda-cyhalothrin, metalaxyl og metalaxyl-M (metalaxyl, herunder andre blandinger af isomerer, herunder metalaxyl-M (summen af isomerer)), methoxyfenozid, metrafenon, myclobutanil, penconazol, pyraclostrobin, pyrimethanil, triadimefon og triadimenol (summen af triadimefon og triadimenol) og trifloxystrobin.

18

(19)  Herunder især rester af: carbofuran (summen af carbofuran og 3-hydroxy-carbofuran, udtrykt som carbofuran), carbendazim og benomyl (summen af benomyl og carbendazim, udtrykt som carbendazim), chlorpyrifos, profenofos, permethrin (summen af isomerer), hexaconazol, difenoconazol, propiconazol, fipronil (summen af fipronil + sulfonmetabolit (MB46136), udtrykt som fipronil), propargit, flusilazol, phenthoat, cypermethrin (cypermethrin, herunder andre blandinger af isomerer (summen af isomerer)), methomyl og thiodicarb (summen af methomyl og thiodicarb, udtrykt som methomyl), quinalphos, pencycuron, methidathion, dimethoat (summen af dimethoat og omethoat, udtrykt som dimethoat), fenbuconazol.«

19

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/63

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 719/2014

af 27. juni 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/65

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 720/2014

af 27. juni 2014

om tildeling af importrettigheder på grundlag af de ansøgninger, der er indgivet i perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015 inden for rammerne af det toldkontingent for import af frosset oksekød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 431/2008

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 (2) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 (2) er der åbnet et toldkontingent for import af oksekødsprodukter.

| (2) | De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, jf. artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammen med artikel 7, stk. 2, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

De ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet for perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015, overstiger de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang ansøgningerne kan imødekommes, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, jf. artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammen med artikel 7, stk. 2, i nævnte forordning.

| (3) | For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(3)

For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

For de ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet inden for rammerne af kontingent 09.4003 for perioden fra 1. juli 2014 til 30. juni 2015 i medfør af forordning (EF) nr. 431/2008, fastsættes der en tildelingskoefficient på 27,09851 %.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 28. juni 2014.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 431/2008 af 19. maj 2008 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for import af frosset kød af hornkvæg henhørende under KN-kode 0202 og for varer henhørende under KN-kode 0206 29 91 (EUT L 130 af 20.5.2008, s. 3).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

3

---

AFGØRELSER

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/66

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. juni 2014

om ophævelse af afgørelse 2010/282/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig

(2014/404/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/282/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig. Rådet konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2009 udgjorde 3,9 % af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 68,2 % af BNP, dvs. at ligge over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2009 blev efterfølgende opjusteret til henholdsvis 5,5 % og 116,4 % af BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/282/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig. Rådet konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2009 udgjorde 3,9 % af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 68,2 % af BNP, dvs. at ligge over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2009 blev efterfølgende opjusteret til henholdsvis 5,5 % og 116,4 % af BNP.

| (2) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling til Østrig om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling til Østrig om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.

| (3) | I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).

| (4) | Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).

| (5) | På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Østrig i april 2014, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2014-2018 og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:






  — | Efter at Østrigs offentlige underskud toppede med 4,5 % af BNP i 2010, faldt det allerede i 2011 til 2,5 % og blev dermed bragt ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Denne forbedring i forhold til det oprindeligt forventede finanspolitiske resultat skyldes delvis, at regeringens foranstaltninger på udgiftssiden til rekapitalisering af KA Finanz, (ca. 0,4 % af BNP) blev registreret i de offentlige regnskaber i 2012, hvor virkningerne af foranstaltningen blev bekræftet i bankens årsregnskaber. Det faldende underskud skyldtes også i mindre grad, at udgifterne var lavere end forventet på alle regeringsniveauer og de mere gunstige økonomiske forhold, som medførte højere indtægter end forventet. I modsætning til både de nationale fremskrivninger og Kommissionens prognose lå det offentlige underskud på 2,6 % af BNP i 2012 fortsat under 3 % af BNP. På grund af risikoen for, at det muligvis ville blive nødvendigt med yderligere genopretningsforanstaltninger i den finansielle sektor, som kunne føre til et underskud på over 3 % af BNP i de efterfølgende år, anbefalede Kommissionen ikke en tidlig ophævelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Disse risici har dog kun delvist materialiseret sig, og Østrig har anmeldt et underskud på 1,5 % af BNP i 2013. Den yderligere indsnævring af underskuddet skyldes i høj grad, at indtægterne ved engangsforanstaltningen vedrørende salg af mobilfrekvenserne var noget større end ventet og tegnede sig for knap 0,6 % af BNP. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Østrig i april 2014, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2014-2018 og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:

—

Efter at Østrigs offentlige underskud toppede med 4,5 % af BNP i 2010, faldt det allerede i 2011 til 2,5 % og blev dermed bragt ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Denne forbedring i forhold til det oprindeligt forventede finanspolitiske resultat skyldes delvis, at regeringens foranstaltninger på udgiftssiden til rekapitalisering af KA Finanz, (ca. 0,4 % af BNP) blev registreret i de offentlige regnskaber i 2012, hvor virkningerne af foranstaltningen blev bekræftet i bankens årsregnskaber. Det faldende underskud skyldtes også i mindre grad, at udgifterne var lavere end forventet på alle regeringsniveauer og de mere gunstige økonomiske forhold, som medførte højere indtægter end forventet. I modsætning til både de nationale fremskrivninger og Kommissionens prognose lå det offentlige underskud på 2,6 % af BNP i 2012 fortsat under 3 % af BNP. På grund af risikoen for, at det muligvis ville blive nødvendigt med yderligere genopretningsforanstaltninger i den finansielle sektor, som kunne føre til et underskud på over 3 % af BNP i de efterfølgende år, anbefalede Kommissionen ikke en tidlig ophævelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Disse risici har dog kun delvist materialiseret sig, og Østrig har anmeldt et underskud på 1,5 % af BNP i 2013. Den yderligere indsnævring af underskuddet skyldes i høj grad, at indtægterne ved engangsforanstaltningen vedrørende salg af mobilfrekvenserne var noget større end ventet og tegnede sig for knap 0,6 % af BNP.

| — | Ifølge stabilitetsprogrammet for 2014-18, der blev vedtaget af den østrigske regering den 29. april 2014, forventes en stigning af det offentlige underskud til 2,7 % af BNP i 2014 og derefter et fald til 1,4 % af BNP i 2015. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil underskuddet være på 2,8 % af BNP i 2014 og 1,5 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes altså fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. Regeringen har desuden inden for rammerne af forordning (EU) nr. 473/2013 (5) annonceret et sæt yderligere foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden med henblik på at undgå en forventet markant afvigelse fra den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som blev bekræftet i et brev til Kommissionen, og som Kommissionen anslår vil udgøre 0,2 % af BNP. |
| --- | --- |

—

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2014-18, der blev vedtaget af den østrigske regering den 29. april 2014, forventes en stigning af det offentlige underskud til 2,7 % af BNP i 2014 og derefter et fald til 1,4 % af BNP i 2015. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil underskuddet være på 2,8 % af BNP i 2014 og 1,5 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes altså fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. Regeringen har desuden inden for rammerne af forordning (EU) nr. 473/2013 (5) annonceret et sæt yderligere foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden med henblik på at undgå en forventet markant afvigelse fra den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som blev bekræftet i et brev til Kommissionen, og som Kommissionen anslår vil udgøre 0,2 % af BNP.

| — | Stigningen i det offentlige underskud i 2014 skyldes oprettelsen af et afviklingsselskab (Abbaueinheit) til afvikling af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver. Regeringen har nedsat en ekstern ekspertgruppe, som har vurderet, at virkningerne af oprettelsen af afviklingsselskabet i forbindelse med Hypo Alpe Adria vil beløbe sig til op til 4 mia. EUR (1,2 % af BNP), inklusive en kapitalindsprøjtning på 750 mio. EUR, som er foretaget i 2014. Den endelige bogføring af de underskudsforøgende virkninger vil afhænge af en uafhængig vurdering af kvaliteten af Hypo Alpe Adrias aktiver, som vil blive foretaget senere på året, så Eurostat kan vurdere den statistiske virkning af transaktionen. Ekspertgruppens aktuelle vurdering lader til at være tilstrækkeligt forsigtig og kan derfor anses for at være realistisk. Det kan dog ikke afvises, at transaktionen vil få en større virkning for underskuddet. Dette udgør den største risiko for fremskrivningerne af underskuddet i 2014. I betragtning af de yderligere diskretionære foranstaltninger, som regeringen meddelte efter offentliggørelsen af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, og som bør medføre en yderligere indsnævring af det offentlige underskud, lader risiciene for underskuddet i 2014 generelt til at være afbalancerede. |
| --- | --- |

—

Stigningen i det offentlige underskud i 2014 skyldes oprettelsen af et afviklingsselskab (Abbaueinheit) til afvikling af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver. Regeringen har nedsat en ekstern ekspertgruppe, som har vurderet, at virkningerne af oprettelsen af afviklingsselskabet i forbindelse med Hypo Alpe Adria vil beløbe sig til op til 4 mia. EUR (1,2 % af BNP), inklusive en kapitalindsprøjtning på 750 mio. EUR, som er foretaget i 2014. Den endelige bogføring af de underskudsforøgende virkninger vil afhænge af en uafhængig vurdering af kvaliteten af Hypo Alpe Adrias aktiver, som vil blive foretaget senere på året, så Eurostat kan vurdere den statistiske virkning af transaktionen. Ekspertgruppens aktuelle vurdering lader til at være tilstrækkeligt forsigtig og kan derfor anses for at være realistisk. Det kan dog ikke afvises, at transaktionen vil få en større virkning for underskuddet. Dette udgør den største risiko for fremskrivningerne af underskuddet i 2014. I betragtning af de yderligere diskretionære foranstaltninger, som regeringen meddelte efter offentliggørelsen af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, og som bør medføre en yderligere indsnævring af det offentlige underskud, lader risiciene for underskuddet i 2014 generelt til at være afbalancerede.

| — | Mellem 2011 og 2013 er der generelt sket en forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på knap 0,7 % af BNP om året, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, dens vurdering af det reviderede udkast til budgetplan, som blev indgivet den 29. april 2014, og de yderligere foranstaltninger, som regeringen annoncerede den 12. maj 2014, forventes den strukturelle saldo at forbedres en anelse i 2014. I den forbindelse lader der i øjeblikket til at opstå et gab på 0,5 % af BNP i forhold til den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket er et tegn på, at der er behov for at opstramme budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den præventive del af stabilitets- og vækstpagten i betragtning af den snigende risiko for en markant afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti. |
| --- | --- |

—

Mellem 2011 og 2013 er der generelt sket en forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på knap 0,7 % af BNP om året, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, dens vurdering af det reviderede udkast til budgetplan, som blev indgivet den 29. april 2014, og de yderligere foranstaltninger, som regeringen annoncerede den 12. maj 2014, forventes den strukturelle saldo at forbedres en anelse i 2014. I den forbindelse lader der i øjeblikket til at opstå et gab på 0,5 % af BNP i forhold til den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket er et tegn på, at der er behov for at opstramme budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den præventive del af stabilitets- og vækstpagten i betragtning af den snigende risiko for en markant afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti.

| — | Gældskvoten steg fra 69,2 % til 74,5 % mellem 2009 og 2013. Den offentlige gæld forventes at stige til omkring 80 % af BNP i 2014, hovedsageligt som følge af, at de gældsforpligtelser, der følger af overførslen af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, medregnes i den offentlige gæld. |
| --- | --- |

—

Gældskvoten steg fra 69,2 % til 74,5 % mellem 2009 og 2013. Den offentlige gæld forventes at stige til omkring 80 % af BNP i 2014, hovedsageligt som følge af, at de gældsforpligtelser, der følger af overførslen af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, medregnes i den offentlige gæld.

| (6) | Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Østrig underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig sin mellemsigtede budgetmålsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsmålet og gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(6)

Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Østrig underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig sin mellemsigtede budgetmålsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde udgiftsmålet og gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97.

| (7) | I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

| (8) | Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Østrig blevet korrigeret, og afgørelse 2010/282/EU bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(8)

Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Østrig blevet korrigeret, og afgørelse 2010/282/EU bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig er blevet korrigeret.

Artikel 2

Afgørelse 2010/282/EU ophæves hermed.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Østrig.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.

På Rådets vegne

G. A. HARDOUVELIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/282/EU af 2. december 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Østrig (EUT L 125 af 21.5.2010, s. 32).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I overensstemmelse med »Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form« af 3. september 2012. Jf.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) Nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (EUT L 140 af 27.5.2013).

5

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/69

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. juni 2014

om ophævelse af afgørelse 2010/284/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet

(2014/405/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/284/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud forventedes at nå op på 6,6 % af BNP i 2009, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 35,5 % af BNP i 2009, hvilket er pænt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2009 blev efterfølgende justeret til henholdsvis 5,8 % og 34,6 % af BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/284/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud forventedes at nå op på 6,6 % af BNP i 2009, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 35,5 % af BNP i 2009, hvilket er pænt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2009 blev efterfølgende justeret til henholdsvis 5,8 % og 34,6 % af BNP.

| (2) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet den 2. december 2009 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen en henstilling til Tjekkiet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet den 2. december 2009 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen en henstilling til Tjekkiet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.

| (3) | I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).

| (4) | Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet nå til en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet nå til en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).

| (5) | På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Tjekkiet før den 1. april 2014 og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:






  — | Efter at have toppet med 5,8 % af BNP i 2009 er det offentlige underskud i Tjekkiet blevet bragt ned på 1,5 % af BNP i 2013, der var den frist, som Rådet havde fastsat. Denne forbedring har været drevet af konsolideringsforanstaltninger både på udgifts- og indtægtssiden, navnlig af stigninger i indirekte skatter og nedskæringer i de offentlige investeringer. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Tjekkiet før den 1. april 2014 og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:

—

Efter at have toppet med 5,8 % af BNP i 2009 er det offentlige underskud i Tjekkiet blevet bragt ned på 1,5 % af BNP i 2013, der var den frist, som Rådet havde fastsat. Denne forbedring har været drevet af konsolideringsforanstaltninger både på udgifts- og indtægtssiden, navnlig af stigninger i indirekte skatter og nedskæringer i de offentlige investeringer.

| — | Ifølge Tjekkiets konvergensprogram for 2014 forventes en stigning i det offentlige underskud til 1,8 % af BNP i 2014 og 2,3 % af BNP i 2015, mens det ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes at vokse til 1,9 % af BNP i 2014 og 2,4 % af BNP i 2015, baseret på en antagelse om en uændret politik. Underskuddet forventes således at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Ifølge Tjekkiets konvergensprogram for 2014 forventes en stigning i det offentlige underskud til 1,8 % af BNP i 2014 og 2,3 % af BNP i 2015, mens det ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes at vokse til 1,9 % af BNP i 2014 og 2,4 % af BNP i 2015, baseret på en antagelse om en uændret politik. Underskuddet forventes således at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

| — | Den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forbedredes med gennemsnitligt 1,4 % af BNP om året i perioden 2010-2013. Den forventes at forringes med 1 % af BNP i 2014 (til — 1,1 % af BNP) og med yderligere 0,8 % af BNP i 2015, baseret på en antagelse om en uændret politik. |
| --- | --- |

—

Den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, forbedredes med gennemsnitligt 1,4 % af BNP om året i perioden 2010-2013. Den forventes at forringes med 1 % af BNP i 2014 (til — 1,1 % af BNP) og med yderligere 0,8 % af BNP i 2015, baseret på en antagelse om en uændret politik.

| — | Gældskvoten steg med 11,5 procentpoint mellem 2009 og 2013 til 46 %. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige bruttogæld at falde midlertidigt til 44,4 % af BNP i 2014 og at stige til 45,8 % af BNP i 2015. |
| --- | --- |

—

Gældskvoten steg med 11,5 procentpoint mellem 2009 og 2013 til 46 %. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige bruttogæld at falde midlertidigt til 44,4 % af BNP i 2014 og at stige til 45,8 % af BNP i 2015.

| (6) | Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Tjekkiet underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør fastholde sin strukturelle saldo på eller over den mellemfristede budgetmålsætning. |
| --- | --- |

(6)

Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Tjekkiet underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør fastholde sin strukturelle saldo på eller over den mellemfristede budgetmålsætning.

| (7) | I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

| (8) | Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Tjekkiet blevet korrigeret, og afgørelse 2010/284/EU bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(8)

Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Tjekkiet blevet korrigeret, og afgørelse 2010/284/EU bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet er blevet korrigeret.

Artikel 2

Afgørelse 2010/284/EU ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske Republik.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.

På Rådets vegne

G. A. HARDOUVELIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/284/EU af 2. december 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Tjekkiet (EUT L 125 af 21.5.2010, s. 36).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I overensstemmelse med specifikationerne om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form af 3. september 2012. Se: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/71

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. juni 2014

om ophævelse af afgørelse 2010/407/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark

(2014/406/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 13. juli 2010 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/407/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark. Rådet konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2010 ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder havde indsendt i april 2010, var på 5,4 % af BNP og dermed over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 45,1 % af BNP i 2010, dvs. at ligge langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2010 blev efterfølgende nedjusteret til henholdsvis 2,5 % og 42,8 % af BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 13. juli 2010 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/407/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark. Rådet konstaterede, at det forventede offentlige underskud i 2010 ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder havde indsendt i april 2010, var på 5,4 % af BNP og dermed over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 45,1 % af BNP i 2010, dvs. at ligge langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld i 2010 blev efterfølgende nedjusteret til henholdsvis 2,5 % og 42,8 % af BNP.

| (2) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 13. juli 2010 en henstilling til Danmark om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 13. juli 2010 en henstilling til Danmark om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.

| (3) | I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).

| (4) | Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om tilstedeværelsen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).

| (5) | På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Danmark inden den 1. april 2014, og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:






  — | Det offentlige underskud har ligget under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i perioden 2010-2013, med undtagelse af 2012 hvor saldoen blev påvirket negativt af engangstilbagebetalinger som følge af en pensionsreform i 2011. Disse engangstilbagebetalinger anslås at have svækket budgetsaldoen med 1,6 % af BNP i 2012. Det offentlige underskud udgjorde 2,5 % af BNP i 2010, 1,9 % af BNP i 2011, 3,8 % af BNP i 2012 og 0,8 % af BNP i 2013. Forbedringen af budgetsaldoen skyldes konsoliderende foranstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden, navnlig begrænsede stigninger i det offentlige forbrug. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Danmark inden den 1. april 2014, og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner:

—

Det offentlige underskud har ligget under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i perioden 2010-2013, med undtagelse af 2012 hvor saldoen blev påvirket negativt af engangstilbagebetalinger som følge af en pensionsreform i 2011. Disse engangstilbagebetalinger anslås at have svækket budgetsaldoen med 1,6 % af BNP i 2012. Det offentlige underskud udgjorde 2,5 % af BNP i 2010, 1,9 % af BNP i 2011, 3,8 % af BNP i 2012 og 0,8 % af BNP i 2013. Forbedringen af budgetsaldoen skyldes konsoliderende foranstaltninger på både indtægts- og udgiftssiden, navnlig begrænsede stigninger i det offentlige forbrug.

| — | Ifølge Danmarks konvergensprogram for 2014 vil det offentlige underskud være på 1,3 % af BNP i 2014 og 2,9 % af BNP i 2015. I perioden 2013-2014 er de offentlige finanser blevet påvirket af engangsindtægter som følge af omlægningen af de nuværende kapitalpensioner, der giver mulighed for at indbetale skat for kommende indbetalinger til favorable satser. Denne foranstaltning forventes at øge budgetsaldoen med tæt ved 1,8 % af BNP i begge år. I 2015 vil foranstaltningen ikke have nogen virkning, og der forventes derfor et større underskud på de offentlige finanser. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil det offentlige underskud nå op på 1,2 % af BNP i 2014 og 2,7 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes således fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Ifølge Danmarks konvergensprogram for 2014 vil det offentlige underskud være på 1,3 % af BNP i 2014 og 2,9 % af BNP i 2015. I perioden 2013-2014 er de offentlige finanser blevet påvirket af engangsindtægter som følge af omlægningen af de nuværende kapitalpensioner, der giver mulighed for at indbetale skat for kommende indbetalinger til favorable satser. Denne foranstaltning forventes at øge budgetsaldoen med tæt ved 1,8 % af BNP i begge år. I 2015 vil foranstaltningen ikke have nogen virkning, og der forventes derfor et større underskud på de offentlige finanser. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil det offentlige underskud nå op på 1,2 % af BNP i 2014 og 2,7 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes således fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

| — | Efter en forbedring på 0,7 % af BNP i kumulative termer mellem 2011 og 2013 forventes en forværring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,8 % af BNP i 2014 (til – 0,2 % af BNP) og på yderligere 0,3 % af BNP i 2015, under antagelse af en uændret politik. |
| --- | --- |

—

Efter en forbedring på 0,7 % af BNP i kumulative termer mellem 2011 og 2013 forventes en forværring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,8 % af BNP i 2014 (til – 0,2 % af BNP) og på yderligere 0,3 % af BNP i 2015, under antagelse af en uændret politik.

| — | Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil den offentlige bruttogæld falde til 43,5 % af BNP i 2014 og stige til 44,9 % af BNP i 2015, hvilket er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. |
| --- | --- |

—

Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil den offentlige bruttogæld falde til 43,5 % af BNP i 2014 og stige til 44,9 % af BNP i 2015, hvilket er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP.

| (6) | Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Danmark underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og bør holde den strukturelle saldo på linje med eller over den mellemfristede budgetmålsætning. |
| --- | --- |

(6)

Fra 2014, som er året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Danmark underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten og bør holde den strukturelle saldo på linje med eller over den mellemfristede budgetmålsætning.

| (7) | I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

| (8) | Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Danmark blevet korrigeret, og afgørelse 2010/407/EU bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(8)

Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Danmark blevet korrigeret, og afgørelse 2010/407/EU bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark er blevet korrigeret.

Artikel 2

Afgørelse 2010/407/EU ophæves hermed.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.

På Rådets vegne

G. A. HARDOUVELIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/407/EU af 13. juli 2010 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Danmark (EUT L 189 af 22.7.2010, s. 15).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I overensstemmelse med »Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form« af 3. september 2012. Jf.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/73

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. juni 2014

om ophævelse af afgørelse 2010/287/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene

(2014/407/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/287/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene. Rådet konstaterede, at det for 2009 planlagte offentlige underskud lå på 4,8 % af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 59,7 % af BNP, hvilket er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2009 blev efterfølgende justeret til henholdsvis 5,6 % og 60,8 % af BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/287/EU (1), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene. Rådet konstaterede, at det for 2009 planlagte offentlige underskud lå på 4,8 % af BNP, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre 59,7 % af BNP, hvilket er under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2009 blev efterfølgende justeret til henholdsvis 5,6 % og 60,8 % af BNP.

| (2) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling til Nederlandene om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) rettede Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen den 2. december 2009 en henstilling til Nederlandene om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.

| (3) | Rådet fandt den 21. juni 2013, at Nederlandene havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 efter traktatens artikel 126, stk. 7, og at uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser var indtruffet efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Rådet mente derfor efter en henstilling fra Kommissionen, at de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97, var opfyldt og udstedte en ny henstilling til Nederlandene i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2014. Denne nye henstilling fra Rådet blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(3)

Rådet fandt den 21. juni 2013, at Nederlandene havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 efter traktatens artikel 126, stk. 7, og at uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser var indtruffet efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Rådet mente derfor efter en henstilling fra Kommissionen, at de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97, var opfyldt og udstedte en ny henstilling til Nederlandene i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2014. Denne nye henstilling fra Rådet blev offentliggjort.

| (4) | I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).

| (5) | Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens tærskelværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4). |
| --- | --- |

(5)

Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud kun ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens tærskelværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).

| (6) | På grundlag af de af Kommissionen (Eurostat) fremlagte data i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Nederlandene inden den 1. april 2014, stabilitetsprogrammet for 2014 og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 er følgende konklusioner begrundede:






  — | Efter at være toppet med 5,6 % af BNP i 2009 blev det offentlige underskud i Nederlandene støt reduceret og nåede ned på 2,5 % af BNP i 2013 (5). Denne forbedring skyldes konsolideringsforanstaltningerne på både udgifts- og indtægtssiden, navnlig stigninger i (indirekte) beskatning og nedskæringer i de offentlige udgifter. |
| --- | --- | --- |

(6)

På grundlag af de af Kommissionen (Eurostat) fremlagte data i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Nederlandene inden den 1. april 2014, stabilitetsprogrammet for 2014 og på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 er følgende konklusioner begrundede:

—

Efter at være toppet med 5,6 % af BNP i 2009 blev det offentlige underskud i Nederlandene støt reduceret og nåede ned på 2,5 % af BNP i 2013 (5). Denne forbedring skyldes konsolideringsforanstaltningerne på både udgifts- og indtægtssiden, navnlig stigninger i (indirekte) beskatning og nedskæringer i de offentlige udgifter.

| — | Ifølge Nederlandenes stabilitetsprogram for 2014 forventes det offentlige underskud at stige til 2,9 % af BNP i 2014 og derefter falde til 2,1 % af BNP i 2015, mens det i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes, at det offentlige underskud andrager 2,8 % af BNP i 2014 og 1,8 % af BNP i 2015. Derfor forventes underskuddet at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Ifølge Nederlandenes stabilitetsprogram for 2014 forventes det offentlige underskud at stige til 2,9 % af BNP i 2014 og derefter falde til 2,1 % af BNP i 2015, mens det i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes, at det offentlige underskud andrager 2,8 % af BNP i 2014 og 1,8 % af BNP i 2015. Derfor forventes underskuddet at forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

| — | Efter en forbedring på 1,4 % af BNP i 2013 forventes den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo, minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, at blive stabiliseret i 2014 og blive forbedret med 0,5 procentpoint i 2015 på grundlag af en antagelse om en uændret politik. I den forbindelse ser der i øjeblikket ud til at være en forskel på 0,5 % af BNP i forhold til den nødvendige tilpasning af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket tyder på, at der er behov for at styrke de budgetmæssige foranstaltninger for at sikre fuld overensstemmelse med den præventive del af stabilitets- og vækstpagten på baggrund af den stigende risiko for en betydelig afvigelse fra den nødvendige tilpasningskurs. |
| --- | --- |

—

Efter en forbedring på 1,4 % af BNP i 2013 forventes den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede offentlige saldo, minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, at blive stabiliseret i 2014 og blive forbedret med 0,5 procentpoint i 2015 på grundlag af en antagelse om en uændret politik. I den forbindelse ser der i øjeblikket ud til at være en forskel på 0,5 % af BNP i forhold til den nødvendige tilpasning af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket tyder på, at der er behov for at styrke de budgetmæssige foranstaltninger for at sikre fuld overensstemmelse med den præventive del af stabilitets- og vækstpagten på baggrund af den stigende risiko for en betydelig afvigelse fra den nødvendige tilpasningskurs.

| — | Gældskvoten steg med ca. 10 procentpoint mellem 2010 og 2013 til 73,5 %. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige bruttogæld at stige yderligere til 73,8 % af BNP i 2014 og falde til 73,4 % af BNP i 2015. |
| --- | --- |

—

Gældskvoten steg med ca. 10 procentpoint mellem 2010 og 2013 til 73,5 %. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige bruttogæld at stige yderligere til 73,8 % af BNP i 2014 og falde til 73,4 % af BNP i 2015.

| (7) | Fra 2014, altså året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Nederlandene omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede målsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde benchmarket for udgifter og sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(7)

Fra 2014, altså året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Nederlandene omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og bør nærme sig den mellemfristede målsætning i et rimeligt tempo, herunder overholde benchmarket for udgifter og sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod overholdelse af gældskriteriet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1a, i forordning (EF) nr. 1467/97.

| (8) | I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

| (9) | Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene blevet korrigeret, og afgørelse 2010/287/EU bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(9)

Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene blevet korrigeret, og afgørelse 2010/287/EU bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det fastslås efter en generel vurdering, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene er blevet korrigeret.

Artikel 2

Afgørelse 2010/287/EU ophæves hermed.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.

På Rådets vegne

G. A. HARDOUVELIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/287/EU af 2. december 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene (EUT L 125 af 21.5.2010, s. 42).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I overensstemmelse med »Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form« af 3. september 2012. Jf.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  Det offentlige underskud i 2013 var i betydelig grad påvirket af nationaliseringen af SNS Reaal, som ifølge den seneste vurdering fra Nederlandenes statistiske kontor (CBS) ikke skulle have haft følger for underskuddet, men Eurostats endelige afgørelse om klassificeringen foreligger endnu ikke. På grundlag af de foreliggende oplysninger kan denne foranstaltning medføre en stigning på 0,3 % af BNP.

5

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/76

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 20. juni 2014

om ophævelse af afgørelse 2010/290/EU om et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet

(2014/408/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/290/EU (1) fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud i henhold til oplysninger indsendt af de slovakiske myndigheder i oktober 2009 forventedes at udgøre 6,3 % af BNP i 2009, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre ca. 36 % af BNP i 2009, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2009 nåede henholdsvis 8 % og 35,6 % af BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2. december 2009 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen ved afgørelse 2010/290/EU (1) fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud i henhold til oplysninger indsendt af de slovakiske myndigheder i oktober 2009 forventedes at udgøre 6,3 % af BNP i 2009, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld forventedes at udgøre ca. 36 % af BNP i 2009, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2009 nåede henholdsvis 8 % og 35,6 % af BNP.

| (2) | Efter henstilling fra Kommissionen rettede Rådet den 2. december 2009 i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) en henstilling til Slovakiet med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort. |
| --- | --- |

(2)

Efter henstilling fra Kommissionen rettede Rådet den 2. december 2009 i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (2) en henstilling til Slovakiet med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2013. Rådets henstilling blev offentliggjort.

| (3) | I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 4 i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaterne, er det Kommissionens ansvar at tilvejebringe de data, der skal benyttes til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig inden den 1. april og inden den 1. oktober, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 (3).

| (4) | Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Når det overvejes, om en afgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud bør ophæves, skal Rådet vedtage en afgørelse på grundlag af indberettede data. Desuden bør en afgørelse om eksistensen af et uforholdsmæssigt stort underskud alene ophæves, hvis Kommissionens prognoser viser, at underskuddet ikke vil overstige traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden (4).

| (5) | På grundlag af de oplysninger, Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Slovakiet inden den 1. april 2014 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2014, kan der drages følgende konklusioner:






  — | Det offentlige underskud i Slovakiet nåede i 2009 op på 8 % af BNP, men var i 2013 reduceret til 2,8 % af BNP i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009. Reduktionen af underskuddet var et resultat af finanspolitisk konsolidering på både indtægts- og udgiftssiden, herunder engangsforanstaltninger. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundlag af de oplysninger, Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Slovakiet inden den 1. april 2014 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2014, kan der drages følgende konklusioner:

—

Det offentlige underskud i Slovakiet nåede i 2009 op på 8 % af BNP, men var i 2013 reduceret til 2,8 % af BNP i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009. Reduktionen af underskuddet var et resultat af finanspolitisk konsolidering på både indtægts- og udgiftssiden, herunder engangsforanstaltninger.

| — | Stabilitetsprogrammet for 2014 tager sigte på et samlet underskud på 2,6 % af BNP i 2014 og en yderligere reduktion til 2,5 % af BNP i 2015, 1,6 % af BNP i 2016 og 0,5 % af BNP i 2017. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes det offentlige underskud at stige en smule til 2,9 % af BNP i 2014 og derefter falde til 2,8 % af BNP i 2015. Underskuddet skulle derfor forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. |
| --- | --- |

—

Stabilitetsprogrammet for 2014 tager sigte på et samlet underskud på 2,6 % af BNP i 2014 og en yderligere reduktion til 2,5 % af BNP i 2015, 1,6 % af BNP i 2016 og 0,5 % af BNP i 2017. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes det offentlige underskud at stige en smule til 2,9 % af BNP i 2014 og derefter falde til 2,8 % af BNP i 2015. Underskuddet skulle derfor forblive under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden.

| — | Den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, er gennemsnitligt forbedret med 1,5 % af BNP om året i perioden 2010-2013. Mens den forventes at blive forringet en smule i 2014, forventes en forbedring i 2015, hvis det antages, at der ikke gennemføres politikændringer. Det fremgår i den forbindelse, at der er ved at opstå en forskel på 0,3 % af BNP i forhold til den justering af den strukturelle saldo, der er krævet for at nå den mellemsigtede budgetmålsætning i 2014, hvilket antyder, at der er behov for at styrke budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten under hensyntagen til den nye risiko for afvigelse fra justeringskursen. |
| --- | --- |

—

Den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, er gennemsnitligt forbedret med 1,5 % af BNP om året i perioden 2010-2013. Mens den forventes at blive forringet en smule i 2014, forventes en forbedring i 2015, hvis det antages, at der ikke gennemføres politikændringer. Det fremgår i den forbindelse, at der er ved at opstå en forskel på 0,3 % af BNP i forhold til den justering af den strukturelle saldo, der er krævet for at nå den mellemsigtede budgetmålsætning i 2014, hvilket antyder, at der er behov for at styrke budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten under hensyntagen til den nye risiko for afvigelse fra justeringskursen.

| — | Den offentlige gæld nåede 55,4 % af BNP i 2013. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige gæld at stige yderligere til 56,3 % af BNP i 2014 og derefter falde til 57,8 % af BNP i 2015. |
| --- | --- |

—

Den offentlige gæld nåede 55,4 % af BNP i 2013. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 forventes den offentlige gæld at stige yderligere til 56,3 % af BNP i 2014 og derefter falde til 57,8 % af BNP i 2015.

| (6) | Fra 2014, altså året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Slovakiet underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpakken og bør gøre fremskridt i retning af landets mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgiftsmålet. |
| --- | --- |

(6)

Fra 2014, altså året efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, er Slovakiet underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpakken og bør gøre fremskridt i retning af landets mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholdelse af udgiftsmålet.

| (7) | I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, skal en rådsafgørelse om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, når det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

| (8) | Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Slovakiet blevet korrigeret, og afgørelse 2010/290/EU bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(8)

Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Slovakiet blevet korrigeret, og afgørelse 2010/290/EU bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet er blevet korrigeret.

Artikel 2

Afgørelse 2010/290/EU ophæves hermed.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Slovakiske Republik.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. juni 2014.

På Rådets vegne

G. A. HARDOUVELIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/290/EU af 2. december 2009 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet (EUT L 125 af 21.5.2010, s. 48).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I overensstemmelse med »Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form« af 3. september 2012. Jf.: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/78

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 23. juni 2014

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

(2014/409/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 46 og 48 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | Ifølge artikel 98 i EØS-aftalen kan Det Blandede EØS-Udvalg beslutte at ændre bl.a. protokol 31 til aftalen. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 98 i EØS-aftalen kan Det Blandede EØS-Udvalg beslutte at ændre bl.a. protokol 31 til aftalen.

| (3) | Protokol 31 til EØS-aftalen indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejdet på særlige områder ud over de fire friheder. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 til EØS-aftalen indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejdet på særlige områder ud over de fire friheder.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte samarbejdet om den frie bevægelighed for arbejdstagere, koordineringen af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte samarbejdet om den frie bevægelighed for arbejdstagere, koordineringen af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande.

| (5) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014.

| (6) | Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til denne afgørelse — |
| --- | --- |

(6)

Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til den foreslåede ændring af protokol 31 til EØS aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder, baseres på det udkast til Det Blandede EØS Udvalgs afgørelse, der er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. juni 2014.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

2

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. .../2014

af

om en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte samarbejdet om fri bevægelighed for arbejdstagere, koordinering af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte samarbejdet om fri bevægelighed for arbejdstagere, koordinering af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande.

| (2) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014 — |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 5 i protokol 31 til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:

| 1. | Efter stk. 12 indsættes følgende stykke:
  »13.   EFTA-staterne deltager fra den 1. januar 2014 i aktioner finansieret over følgende budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014:






  — | Budgetpost 04 03 01 03: »Fri bevægelighed for arbejdstagere, koordinering af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande«.« |
| --- | --- | --- |

1.

Efter stk. 12 indsættes følgende stykke:

»13.   EFTA-staterne deltager fra den 1. januar 2014 i aktioner finansieret over følgende budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014:

—

Budgetpost 04 03 01 03: »Fri bevægelighed for arbejdstagere, koordinering af socialsikringssystemerne og foranstaltninger for indvandrere, herunder indvandrere fra tredjelande«.«

| 2. | I stk. 5 ændres »og i de aktioner, som finansieres over budgetposterne for regnskabsårene 2012 og 2013, der er nævnt i stk. 12, fra 1. januar 2012« til »i de aktioner, som finansieres over budgetposterne for regnskabsårene 2012 og 2013, der er nævnt i stk. 12, fra 1. januar 2012 og i de aktioner, der finansieres over budgetposter for regnskabsåret 2014, der er nævnt i stk. 13, fra 1. januar 2014«. |
| --- | --- |

2.

I stk. 5 ændres »og i de aktioner, som finansieres over budgetposterne for regnskabsårene 2012 og 2013, der er nævnt i stk. 12, fra 1. januar 2012« til »i de aktioner, som finansieres over budgetposterne for regnskabsårene 2012 og 2013, der er nævnt i stk. 12, fra 1. januar 2012 og i de aktioner, der finansieres over budgetposter for regnskabsåret 2014, der er nævnt i stk. 13, fra 1. januar 2014«.

| 3. | I stk. 6 og 7 erstattes ordene »stk. 8 og 12« af »stk. 8, 12 og 13«. |
| --- | --- |

3.

I stk. 6 og 7 erstattes ordene »stk. 8 og 12« af »stk. 8, 12 og 13«.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at den sidste meddelelse er indgivet til Det Blandede EØS-Udvalg, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (1).

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

1

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/80

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. juni 2014

om elektronisk udveksling med Belgien af DNA-oplysninger

(2014/410/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 2, stk. 3, og artikel 25,

under henvisning til Rådets afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (2), særlig artikel 20 og kapitel 4 i bilaget, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttræden, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til protokollen om overgangsbestemmelser, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, bevares retsvirkningerne af retsakter, der er vedtaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer inden Lissabontraktatens ikrafttræden, så længe disse retsakter ikke er ophævet, annulleret eller ændret i medfør af traktaterne.

| (2) | Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet skal med enstemmighed afgøre, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 25 i afgørelse 2008/615/RIA finder derfor anvendelse, og Rådet skal med enstemmighed afgøre, om medlemsstaterne har gennemført bestemmelserne i kapitel 6 i nævnte afgørelse.

| (3) | Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 20 i afgørelse 2008/616/RIA bestemmer, at afgørelser som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i afgørelse 2008/615/RIA træffes på grundlag af en evalueringsrapport, der baseres på et spørgeskema. For så vidt angår elektronisk dataudveksling i henhold til kapitel 2 i afgørelse 2008/615/RIA baseres evalueringsrapporten på et evalueringsbesøg og en forsøgsfase.

| (4) | Belgien har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale DNA-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i nævnte afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

Belgien har meddelt Generalsekretariatet for Rådet, hvilke nationale DNA-analysedatabaser artikel 2-6 i afgørelse 2008/615/RIA finder anvendelse på, og betingelserne for elektronisk søgning som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i afgørelsen i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, i nævnte afgørelse.

| (5) | I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til kapitel 4, punkt 1.1, i bilaget til afgørelse 2008/616/RIA vedrører det spørgeskema, der udarbejdes af den relevante arbejdsgruppe i Rådet, hver af de elektroniske dataudvekslinger, og det skal besvares af en medlemsstat, så snart den mener, at den opfylder forudsætningerne for dataudveksling i den relevante datakategori.

| (6) | Belgien har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af DNA-oplysninger. |
| --- | --- |

(6)

Belgien har besvaret spørgeskemaet om databeskyttelse og spørgeskemaet om udveksling af DNA-oplysninger.

| (7) | Belgien har gennemført en vellykket forsøgsfase sammen med Nederlandene. |
| --- | --- |

(7)

Belgien har gennemført en vellykket forsøgsfase sammen med Nederlandene.

| (8) | Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Belgien, og den nederlandske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet. |
| --- | --- |

(8)

Der er blevet gennemført et evalueringsbesøg i Belgien, og den nederlandske evalueringsgruppe har udarbejdet en rapport om evalueringsbesøget, som er blevet sendt til den relevante arbejdsgruppe i Rådet.

| (9) | Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaet, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af DNA-oplysninger — |
| --- | --- |

(9)

Rådet har fået forelagt en samlet evalueringsrapport, som opsummerer resultaterne af spørgeskemaet, evalueringsbesøget og forsøgsfasen vedrørende udveksling af DNA-oplysninger —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Med henblik på elektronisk søgning og sammenligning af DNA-oplysninger har Belgien fuldt ud gennemført de generelle bestemmelser om databeskyttelse i kapitel 6 i afgørelse 2008/615/RIA og har ret til at modtage og levere personoplysninger i henhold til artikel 3 og 4 i nævnte afgørelse fra datoen for nærværende afgørelses ikrafttræden.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formand

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/82

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. juni 2014

om beskikkelse af et belgisk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2014/411/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til indstilling fra den belgiske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Bérengère DUPUIS' mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Bérengère DUPUIS' mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formand

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/83

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. juni 2014

om beskikkelse af et tysk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2014/412/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til indstilling fra den tyske regering, og

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Sabine HEPPERLEs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Sabine HEPPERLEs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formand

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 190/84

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 24. juni 2014

om beskikkelse af et østrigsk medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(2014/413/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 302,

under henvisning til indstilling fra den østrigske regering,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 13. september 2010 afgørelse 2010/570/EU, Euratom om beskikkelse af medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for perioden fra den 21. september 2010 til den 20. september 2015 (1).

| (2) | Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Gerfried GRUBERs mandat er udløbet — |
| --- | --- |

(2)

Der er blevet en plads ledig som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter at Gerfried GRUBERs mandat er udløbet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Andreas THURNER beskikkes som medlem af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg for den resterende del af mandatperioden, dvs. indtil den 20. september 2015.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2014.

På Rådets vegne

E. VENIZELOS

Formand

---

(1)  EUT L 251 af 25.9.2010, s. 8.

1

---