# Europeiska unionens L 194/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 194 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången2 juli 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 194

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången2 juli 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 729/2014 av den 24 juni 2014 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning) | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 730/2014 av den 1 juli 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 8 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2014/85/EU av den 1 juli 2014 om ändring av Europaparlamentet och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (
  1
  ) | 10 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 729/2014 av den 24 juni 2014 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (omarbetning)

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 730/2014 av den 1 juli 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

8

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2014/85/EU av den 1 juli 2014 om ändring av Europaparlamentet och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 2.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 729/2014

av den 24 juni 2014

om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp

(omarbetning)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (1) har ändrats väsentligt flera gånger (2). Med anledning av nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 975/98 av den 3 maj 1998 om valörer och tekniska specifikationer för mynt i euro som ska sättas i omlopp (1) har ändrats väsentligt flera gånger (2). Med anledning av nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Enligt artikel 128.2 i fördraget får medlemsstaterna ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av Europeiska centralbanken (ECB). Rådet får, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och ECB, vidta åtgärder för att harmonisera valörerna och de tekniska specifikationerna för alla mynt som ska sättas i omlopp, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att säkerställa myntets smidiga omlopp inom unionen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 128.2 i fördraget får medlemsstaterna ge ut euromynt i den omfattning som godkänns av Europeiska centralbanken (ECB). Rådet får, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och ECB, vidta åtgärder för att harmonisera valörerna och de tekniska specifikationerna för alla mynt som ska sättas i omlopp, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att säkerställa myntets smidiga omlopp inom unionen.

| (3) | Eurosedlarna finns i valörer från 5 euro till 500 euro. Sedel- och myntvalörerna måste göra det möjligt att underlätta att kontant betala belopp i euro och cent. |
| --- | --- |

(3)

Eurosedlarna finns i valörer från 5 euro till 500 euro. Sedel- och myntvalörerna måste göra det möjligt att underlätta att kontant betala belopp i euro och cent.

| (4) | Unionens enhetliga myntsystem bör främja förtroende hos allmänheten och medföra tekniska innovationer som garanterar att det är ett säkert, tillförlitligt och effektivt system. |
| --- | --- |

(4)

Unionens enhetliga myntsystem bör främja förtroende hos allmänheten och medföra tekniska innovationer som garanterar att det är ett säkert, tillförlitligt och effektivt system.

| (5) | Ett av huvudmålen med unionens myntsystem är att det godtas av allmänheten. Allmänhetens förtroende för systemet är avhängigt av de fysiska särdragen hos euromynten, som bör vara så användarvänliga som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

Ett av huvudmålen med unionens myntsystem är att det godtas av allmänheten. Allmänhetens förtroende för systemet är avhängigt av de fysiska särdragen hos euromynten, som bör vara så användarvänliga som möjligt.

| (6) | Samråd hölls med konsumentorganisationer, den europeiska sammanslutningen för synskadade (European Blind Union) och företrädare för varuautomatindustrin så att specifika krav från viktiga myntanvändargrupper beaktades. I syfte att säkerställa ett smidigt införande av euron och för att underlätta att det nya myntsystemet godtogs av användarna måste det garanteras att mynten lätt kunde skiljas åt genom särdrag som är synliga eller förnimbara med känseln. |
| --- | --- |

(6)

Samråd hölls med konsumentorganisationer, den europeiska sammanslutningen för synskadade (European Blind Union) och företrädare för varuautomatindustrin så att specifika krav från viktiga myntanvändargrupper beaktades. I syfte att säkerställa ett smidigt införande av euron och för att underlätta att det nya myntsystemet godtogs av användarna måste det garanteras att mynten lätt kunde skiljas åt genom särdrag som är synliga eller förnimbara med känseln.

| (7) | Det är lättare att känna igen och vänja sig vid euromynten eftersom det finns ett samband mellan diametern och myntens valör. |
| --- | --- |

(7)

Det är lättare att känna igen och vänja sig vid euromynten eftersom det finns ett samband mellan diametern och myntens valör.

| (8) | För mynten i valörerna 1 euro och 2 euro behövs på grund av deras höga värde vissa särskilda säkerhetsinslag för att minska risken för förfalskning. Mynten görs i tre lager och kombinationen av två olika färger i ett mynt anses utgöra den mest effektiva säkerhetsåtgärden. |
| --- | --- |

(8)

För mynten i valörerna 1 euro och 2 euro behövs på grund av deras höga värde vissa särskilda säkerhetsinslag för att minska risken för förfalskning. Mynten görs i tre lager och kombinationen av två olika färger i ett mynt anses utgöra den mest effektiva säkerhetsåtgärden.

| (9) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/27/EG (3) begränsas användningen av nickel i vissa produkter med hänsyn till att nickel under vissa omständigheter kan ge upphov till allergier. Mynt omfattas inte av det direktivet. Av folkhälsoskäl framstår det som önskvärt att minska myntens nickelinnehåll. |
| --- | --- |

(9)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/27/EG (3) begränsas användningen av nickel i vissa produkter med hänsyn till att nickel under vissa omständigheter kan ge upphov till allergier. Mynt omfattas inte av det direktivet. Av folkhälsoskäl framstår det som önskvärt att minska myntens nickelinnehåll.

| (10) | Att ha en gemensam europeisk och en särskiljande nationell sida på mynten är ett lämpligt sätt att uttrycka tanken bakom den europeiska monetära unionen mellan medlemsstaterna. På den gemensamma europeiska sidan av euromyntet anges både den gemensamma valutans namn och myntets valör. Varken valutans namn eller myntets valör bör upprepas på den nationella sidan. |
| --- | --- |

(10)

Att ha en gemensam europeisk och en särskiljande nationell sida på mynten är ett lämpligt sätt att uttrycka tanken bakom den europeiska monetära unionen mellan medlemsstaterna. På den gemensamma europeiska sidan av euromyntet anges både den gemensamma valutans namn och myntets valör. Varken valutans namn eller myntets valör bör upprepas på den nationella sidan.

| (11) | Den utgivande medlemsstatens namn bör på ett tydligt sätt markeras på myntets nationella sida, så att intresserade användare av mynten lättare kan identifiera vilken den utgivande medlemsstaten är. |
| --- | --- |

(11)

Den utgivande medlemsstatens namn bör på ett tydligt sätt markeras på myntets nationella sida, så att intresserade användare av mynten lättare kan identifiera vilken den utgivande medlemsstaten är.

| (12) | Randpräglingen på euromynten bör anses utgöra en del av den nationella sidan och bör därför inte innehålla någon upprepning av valören, förutom på 2-euromynten, under förutsättning att endast siffran ”2” eller termen ”euro” med användning av det relevanta alfabetet eller båda dessa används. |
| --- | --- |

(12)

Randpräglingen på euromynten bör anses utgöra en del av den nationella sidan och bör därför inte innehålla någon upprepning av valören, förutom på 2-euromynten, under förutsättning att endast siffran ”2” eller termen ”euro” med användning av det relevanta alfabetet eller båda dessa används.

| (13) | Utformningarna av de nationella sidorna av euromynten är föremål för beslut av varje medlemsstat som har euron som valuta och bör ta hänsyn till att euromynt inte enbart är i omlopp i den utgivande medlemsstaten utan i hela euroområdet. För att säkerställa att mynt omedelbart kan kännas igen som euromynt även från den nationella sidan bör motivet vara helt omgivet av unionsflaggans tolv stjärnor. |
| --- | --- |

(13)

Utformningarna av de nationella sidorna av euromynten är föremål för beslut av varje medlemsstat som har euron som valuta och bör ta hänsyn till att euromynt inte enbart är i omlopp i den utgivande medlemsstaten utan i hela euroområdet. För att säkerställa att mynt omedelbart kan kännas igen som euromynt även från den nationella sidan bör motivet vara helt omgivet av unionsflaggans tolv stjärnor.

| (14) | För att göra det lättare att känna igen mynt i omlopp och säkerställa kontinuitet i präglingen bör medlemsstaterna endast ha rätt att ändra utformningarna av de nationella sidorna av ordinarie mynt i omlopp en gång vart femtonde år, utom när den statschef som avbildas på ett mynt byts ut. Detta bör dock inte påverka nödvändiga ändringar för att förhindra förfalskning av valutan. Beslut om ändringar av utformningen av de gemensamma europeiska sidorna av mynt i omlopp bör fattas av rådet och rösträtt bör förbehållas medlemsstater som har euron som valuta. |
| --- | --- |

(14)

För att göra det lättare att känna igen mynt i omlopp och säkerställa kontinuitet i präglingen bör medlemsstaterna endast ha rätt att ändra utformningarna av de nationella sidorna av ordinarie mynt i omlopp en gång vart femtonde år, utom när den statschef som avbildas på ett mynt byts ut. Detta bör dock inte påverka nödvändiga ändringar för att förhindra förfalskning av valutan. Beslut om ändringar av utformningen av de gemensamma europeiska sidorna av mynt i omlopp bör fattas av rådet och rösträtt bör förbehållas medlemsstater som har euron som valuta.

| (15) | Enskilda medlemsstater bör ha möjlighet att ge ut minnesmynt för att uppmärksamma ämnen av stor nationell eller europeisk betydelse, medan minnesmynt som ges ut gemensamt av samtliga medlemsstater som har euron som valuta bör reserveras för ämnen av allra största europeisk betydelse. Den mest lämpliga valören för detta ändamål är 2-euromyntet, särskilt på grund av myntets stora diameter och dess tekniska kännetecken som ger ett adekvat skydd mot förfalskning. |
| --- | --- |

(15)

Enskilda medlemsstater bör ha möjlighet att ge ut minnesmynt för att uppmärksamma ämnen av stor nationell eller europeisk betydelse, medan minnesmynt som ges ut gemensamt av samtliga medlemsstater som har euron som valuta bör reserveras för ämnen av allra största europeisk betydelse. Den mest lämpliga valören för detta ändamål är 2-euromyntet, särskilt på grund av myntets stora diameter och dess tekniska kännetecken som ger ett adekvat skydd mot förfalskning.

| (16) | Med hänsyn till att euromynt är i omlopp i hela euroområdet och för att förhindra användning av olämpliga utformningar, bör utgivande medlemsstater informera varandra och kommissionen om utkast till utformningar av de nationella sidorna av euromynt före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen bör kontrollera att utformningarna överensstämmer med de tekniska kraven i denna förordning. Inlämningen av förslagen till utformningar till kommissionen bör ske i så pass god tid före den planerade utgivningsdagen att den utgivande medlemsstaten vid behov kan ändra utformningen. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till att euromynt är i omlopp i hela euroområdet och för att förhindra användning av olämpliga utformningar, bör utgivande medlemsstater informera varandra och kommissionen om utkast till utformningar av de nationella sidorna av euromynt före den planerade utgivningsdagen. Kommissionen bör kontrollera att utformningarna överensstämmer med de tekniska kraven i denna förordning. Inlämningen av förslagen till utformningar till kommissionen bör ske i så pass god tid före den planerade utgivningsdagen att den utgivande medlemsstaten vid behov kan ändra utformningen.

| (17) | Vidare bör enhetliga villkor för godkännande av utformningar av de nationella sidorna av euromynt fastställas, så att val av utformningar som i vissa medlemsstater kan anses olämpliga undviks. Med tanke på att det är de utgivande medlemsstaterna som har behörighet i en så pass känslig fråga som utformningen av de nationella sidorna av euromynten, bör rådet ges genomförandebefogenheter. Genomförandebeslut som fattas av rådet på denna grundval är nära förbundna med de akter som antas av rådet på grundval av artikel 128.2 i fördraget. Därför bör de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som inte har euron som valuta inte ha rösträtt när rådet antar dessa beslut, i enlighet med vad som anges i artikel 139.4 i fördraget. Förfarandet bör innebära möjlighet för de utgivande medlemsstaterna att i god tid ändra utformningen om så krävs. |
| --- | --- |

(17)

Vidare bör enhetliga villkor för godkännande av utformningar av de nationella sidorna av euromynt fastställas, så att val av utformningar som i vissa medlemsstater kan anses olämpliga undviks. Med tanke på att det är de utgivande medlemsstaterna som har behörighet i en så pass känslig fråga som utformningen av de nationella sidorna av euromynten, bör rådet ges genomförandebefogenheter. Genomförandebeslut som fattas av rådet på denna grundval är nära förbundna med de akter som antas av rådet på grundval av artikel 128.2 i fördraget. Därför bör de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som inte har euron som valuta inte ha rösträtt när rådet antar dessa beslut, i enlighet med vad som anges i artikel 139.4 i fördraget. Förfarandet bör innebära möjlighet för de utgivande medlemsstaterna att i god tid ändra utformningen om så krävs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Serien mynt i euro ska omfatta åtta valörer från 1 cent till 2 euro med de tekniska specifikationer som anges i bilaga I.

Artikel 2

I denna förordning avses med:

1.   
  mynt i omlopp
  : euromynt avsedda att sättas i omlopp, med de valörer och tekniska specifikationer som avses i artikel 1.

2.   
  ordinarie mynt
  : mynt i omlopp med undantag för minnesmynt.

3.   
  minnesmynt
  : mynt i omlopp avsedda att uppmärksamma ett specifikt ämne enligt vad som anges i artikel 9.

Artikel 3

Mynt i omlopp ska ha en gemensam europeisk sida och en särskiljande nationell sida.

Artikel 4

1.   Inga uppgifter om myntets valör, eller delar därav, ska upprepas på den nationella sidan av mynt i omlopp. Inte heller namnet på den gemensamma valutan eller dess underenhet ska anges, såvida inte en sådan angivelse är motiverad därför att medlemsstaten i fråga använder ett avvikande alfabet.

2.   Genom undantag från punkt 1 får valören anges på randpräglingen på 2-euromynten, under förutsättning att endast siffran ”2” eller termen ”euro” med användning av det relevanta alfabetet eller båda dessa används.

Artikel 5

På den nationella sidan på alla valörer av mynt i omlopp ska det genom namn eller en förkortning anges vilken den utgivande medlemsstaten är.

Artikel 6

1.   På den nationella sidan av mynt i omlopp ska det nationella motivet helt och hållet vara omgivet av en cirkel bestående av tolv stjärnor, och även årtalet och den utgivande medlemsstatens namn ska återfinnas på den myntsidan. Detta ska inte utgöra något hinder för att delar av motivet sträcker sig in på cirkeln av stjärnor, förutsatt att alla stjärnorna är klart och fullt synliga. De tolv stjärnorna ska återges som på unionsflaggan.

2.   Utformningar av den nationella sidan av mynt i omlopp ska väljas med beaktande av att euromynten cirkulerar i alla medlemsstater som har euron som valuta.

Artikel 7

1.   Ändringar av de utformningar som används för de nationella sidorna av ordinarie mynt får göras endast en gång vart femtonde år, utan att det påverkar nödvändiga ändringar för att förhindra förfalskning av valutan.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får ändringar av de utformningar som används för de nationella sidorna av ordinarie mynt göras när den statschef som avbildas på ett mynt byts ut. Ett tillfälligt vakant statschefsämbete eller en provisoriskt tillsatt statschef ska dock inte ge någon ytterligare rätt till en sådan ändring.

Artikel 8

Utgivande medlemsstater ska senast den 20 juni 2062 uppdatera sina nationella sidor på ordinarie mynt i syfte att fullt ut efterleva denna förordning.

Artikel 9

1.   Minnesmynt ska ha ett annorlunda motiv på den nationella sidan än det som finns på de ordinarie mynten och ska endast uppmärksamma ämnen av stor nationell eller europeisk betydelse. Minnesmynt som gemensamt ges ut av alla medlemsstater som har euron som valuta ska endast uppmärksamma ämnen av allra största europeiska betydelse och deras utformning får inte påverka tillämpningen av eventuella konstitutionella bestämmelser i dessa medlemsstater.

2.   Randpräglingen på minnesmynt ska vara densamma som på ordinarie mynt.

3.   Minnesmynt ska endast ha ett nominellt värde uppgående till 2 euro.

Artikel 10

1.   Medlemsstaterna ska informera varandra om utkast till utformningar av nya nationella sidor av mynt i omlopp, inklusive randprägling, och, när det gäller minnesmynt, den beräknade utgivningsvolymen innan dessa utformningar formellt godkänns.

2.   Rådet ska ges befogenhet att genom beslut med kvalificerad majoritet godkänna de nya eller ändrade utformningarna av de nationella sidorna av mynt i omlopp, i enlighet med det förfarande som anges i punkterna 3–7.

Vid fattande av de beslut som avses i denna artikel ska medlemsstater som inte har euron som valuta inte ha rösträtt.

3.   För de syften som avses i punkt 1 ska den utgivande medlemsstaten till rådet, kommissionen och övriga medlemsstater som har euron som valuta inkomma med utkast till utformningar av mynt i omlopp i princip minst tre månader före den planerade utgivningsdagen.

4.   Inom sju dagar från den inlämning som avses i punkt 3 har varje medlemsstat som har euron som valuta rätt att, genom ett motiverat yttrande riktat till rådet och kommissionen, motsätta sig det utkast till utformning som föreslagits av den utgivande medlemsstaten om det är troligt att den föreslagna utformningen skulle väcka negativa reaktioner bland dess medborgare.

5.   Kommissionen ska, om den anser att utkastet till utformning inte respekterar de tekniska kraven i denna förordning, inom sju dagar efter den inlämning som avses i punkt 3, lämna in en negativ bedömning till rådet.

6.   Om inte något motiverat yttrande eller någon negativ bedömning inkommit till rådet inom den tidsfrist som avses i punkterna 4 och 5, ska det anses som att beslutet om godkännande av utformningen antas av rådet dagen efter det att den tidsfrist som avses i punkt 5 löper ut.

7.   I alla övriga fall ska rådet utan dröjsmål fatta beslut om godkännande av utkastet till utformning, såvida inte den utgivande medlemsstaten inom sju dagar efter inlämningen av ett motiverat yttrande eller en negativ bedömning drar tillbaka sitt utkast och meddelar rådet sin avsikt att lämna in ett nytt utkast till utformning.

8.   Kommissionen ska offentliggöra alla relevanta uppgifter om nya utformningar av nationella mynt i omlopp i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 11

Artiklarna 4, 5, 6 samt artikel 9.2

| a) | ska inte gälla för mynt i omlopp som givits ut eller tillverkats före den 19 juni 2012, |
| --- | --- |

a)

ska inte gälla för mynt i omlopp som givits ut eller tillverkats före den 19 juni 2012,

| b) | ska, under en övergångsperiod som löper ut den 20 juni 2062 inte gälla för utformningar som redan rättsligen användes på mynt i omlopp den 19 juni 2012. |
| --- | --- |

b)

ska, under en övergångsperiod som löper ut den 20 juni 2062 inte gälla för utformningar som redan rättsligen användes på mynt i omlopp den 19 juni 2012.

Mynt i omlopp som har getts ut eller tillverkats under övergångsperioden får förbli lagliga betalningsmedel utan någon tidsbegränsning.

Artikel 12

Förordning (EG) nr 975/98 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 13

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 11.5.1998, s. 6.

1

(2)  Se bilaga II.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/27/EG av den 30 juni 1994 om ändring för tolfte gången av direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT L 188, 22.7.1994, s. 1).

3

---

BILAGA I

Tekniska specifikationer enligt artikel 1

| Valör (euro) | Diameter i mm | Tjocklek i mm | Vikt i gram | Form | Färg | Materialsammansättning | Kant |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 25,75 | 2,20 | 8,5 | rund | yttre del: vit | koppar-nickel
  (Cu75Ni25) | kantgravyr fin räffling |
| inre del: gul | tre lager
  nickel-mässing/nickel/nickel-mässing
  CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |
| 1 | 23,25 | 2,33 | 7,5 | rund | yttre del: gul | nickel-mässing
  (CuZn20Ni5) | intervallräffling |
| inre del: vit | tre lager
  Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |
| 0,50 | 24,25 | 2,38 | 7,8 | rund | gul | ”Nordic Gold”
  Cu89Al5Zn5Sn1 | mjuk räffling |
| 0,20 | 22,25 | 2,14 | 5,7 | ”Spanish flower” | gul | ”Nordic Gold”
  Cu89Al5Zn5Sn1 | plan |
| 0,10 | 19,75 | 1,93 | 4,1 | rund | gul | ”Nordic Gold”
  Cu89Al5Zn5Sn1 | mjuk räffling |
| 0,05 | 21,25 | 1,67 | 3,9 | rund | röd | koppar-pläterat stål | slät |
| 0,02 | 18,75 | 1,67 | 3 | rund | röd | koppar-pläterat stål | slät med ett spår |
| 0,01 | 16,25 | 1,67 | 2,3 | rund | röd | koppar-pläterat stål | slät |

Valör (euro)

Diameter i mm

Tjocklek i mm

Vikt i gram

Form

Färg

Materialsammansättning

Kant

2

25,75

2,20

8,5

rund

yttre del: vit

koppar-nickel

(Cu75Ni25)

kantgravyr fin räffling

inre del: gul

tre lager

nickel-mässing/nickel/nickel-mässing

CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5

1

23,25

2,33

7,5

rund

yttre del: gul

nickel-mässing

(CuZn20Ni5)

intervallräffling

inre del: vit

tre lager

Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25

0,50

24,25

2,38

7,8

rund

gul

”Nordic Gold”

Cu89Al5Zn5Sn1

mjuk räffling

0,20

22,25

2,14

5,7

”Spanish flower”

gul

”Nordic Gold”

Cu89Al5Zn5Sn1

plan

0,10

19,75

1,93

4,1

rund

gul

”Nordic Gold”

Cu89Al5Zn5Sn1

mjuk räffling

0,05

21,25

1,67

3,9

rund

röd

koppar-pläterat stål

slät

0,02

18,75

1,67

3

rund

röd

koppar-pläterat stål

slät med ett spår

0,01

16,25

1,67

2,3

rund

röd

koppar-pläterat stål

slät

---

BILAGA II

Upphävd förordning och en förteckning över dess senare ändringar

| Rådets förordning (EG) nr 975/98 | (EGT L 139, 11.5.1998, s. 6) |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EG) nr 423/1999 | (EGT L 52, 27.2.1999, s. 2) |
| Rådets förordning (EU) nr 566/2012 | (EUT L 169, 29.6.2012, s. 8) |

Rådets förordning (EG) nr 975/98

(EGT L 139, 11.5.1998, s. 6)

Rådets förordning (EG) nr 423/1999

(EGT L 52, 27.2.1999, s. 2)

Rådets förordning (EU) nr 566/2012

(EUT L 169, 29.6.2012, s. 8)

---

BILAGA III

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 975/98 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 inledningen | Artikel 1 |
| Artikel 1a | Artikel 2 |
| Artikel 1b | Artikel 3 |
| Artikel 1c | Artikel 4 |
| Artikel 1d | Artikel 5 |
| Artikel 1e | Artikel 6 |
| Artikel 1f | Artikel 7 |
| Artikel 1g | Artikel 8 |
| Artikel 1h | Artikel 9 |
| Artikel 1i | Artikel 10 |
| Artikel 1j inledningen, punkt a och första meningen i punkt b | Artikel 11 första stycket |
| Artikel 1j punkt b andra meningen | Artikel 11 andra stycket |
| – | Artikel 12 |
| Artikel 2 | Artikel 13 |
| Artikel 1 tabell | Bilaga I |
| – | Bilaga II |
| – | Bilaga III |

Förordning (EG) nr 975/98

Denna förordning

Artikel 1 inledningen

Artikel 1

Artikel 1a

Artikel 2

Artikel 1b

Artikel 3

Artikel 1c

Artikel 4

Artikel 1d

Artikel 5

Artikel 1e

Artikel 6

Artikel 1f

Artikel 7

Artikel 1g

Artikel 8

Artikel 1h

Artikel 9

Artikel 1i

Artikel 10

Artikel 1j inledningen, punkt a och första meningen i punkt b

Artikel 11 första stycket

Artikel 1j punkt b andra meningen

Artikel 11 andra stycket

–

Artikel 12

Artikel 2

Artikel 13

Artikel 1 tabell

Bilaga I

–

Bilaga II

–

Bilaga III

---

| 2.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 730/2014

av den 1 juli 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 66,3 |
| TR | 88,4 |
| XS | 59,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 55,3 |
| 0709 93 10 | TR | 109,2 |
| ZZ | 109,2 |
| 0805 50 10 | AR | 109,4 |
| BO | 136,6 |
| TR | 107,6 |
| UY | 127,1 |
| ZA | 119,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 115,4 |
| BR | 78,2 |
| CL | 103,5 |
| NZ | 130,2 |
| US | 144,9 |
| ZA | 132,3 |
| ZZ | 117,4 |
| 0809 10 00 | TR | 215,6 |
| ZZ | 215,6 |
| 0809 29 00 | TR | 307,8 |
| ZZ | 307,8 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| XS | 54,4 |
| ZZ | 102,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

66,3

TR

88,4

XS

59,1

ZZ

71,3

0707 00 05

MK

32,3

TR

78,2

ZZ

55,3

0709 93 10

TR

109,2

ZZ

109,2

0805 50 10

AR

109,4

BO

136,6

TR

107,6

UY

127,1

ZA

119,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

115,4

BR

78,2

CL

103,5

NZ

130,2

US

144,9

ZA

132,3

ZZ

117,4

0809 10 00

TR

215,6

ZZ

215,6

0809 29 00

TR

307,8

ZZ

307,8

0809 30

TR

149,8

XS

54,4

ZZ

102,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 2.7.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 194/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 194/10

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/85/EU

av den 1 juli 2014

om ändring av Europaparlamentet och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (1), särskilt artikel 8, och

av följande skäl:

| (1) | Betydande förbättringar har gjorts av säkerheten i tunnlar inom unionen, bl.a. genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG (2). För att till fullo garantera genomförandet av dessa förbättringar är det nödvändigt att säkerställa att förarna känner till och förstår principerna för säker körning i tunnlar och kan tillämpa dem i trafiken. De teoretiska och praktiska kraven i rådets direktiv 91/439/EEG (3) ändrades därför i enlighet därmed genom kommissionens direktiv 2008/65/EG (4) och detta bör även ske med dem som anges i det omarbetade direktivet 2006/126/EG. |
| --- | --- |

(1)

Betydande förbättringar har gjorts av säkerheten i tunnlar inom unionen, bl.a. genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG (2). För att till fullo garantera genomförandet av dessa förbättringar är det nödvändigt att säkerställa att förarna känner till och förstår principerna för säker körning i tunnlar och kan tillämpa dem i trafiken. De teoretiska och praktiska kraven i rådets direktiv 91/439/EEG (3) ändrades därför i enlighet därmed genom kommissionens direktiv 2008/65/EG (4) och detta bör även ske med dem som anges i det omarbetade direktivet 2006/126/EG.

| (2) | Sedan antagandet av direktiv 2006/126/EG har vetenskapen gjort framsteg när det gäller medicinska tillstånd, som påverkar förmågan att framföra motorfordon, inte minst i fråga om uppskattningen av risker för trafiksäkerheten och resultat av behandling för att undvika nämnda risker. Många nya studier och forskning bekräftar att obstruktivt sömnapnésyndrom är en av de största riskfaktorerna i fråga om motorfordonsolyckor. Detta medicinska tillstånd bör därför medtagas i EU:s körkortslagstiftning. |
| --- | --- |

(2)

Sedan antagandet av direktiv 2006/126/EG har vetenskapen gjort framsteg när det gäller medicinska tillstånd, som påverkar förmågan att framföra motorfordon, inte minst i fråga om uppskattningen av risker för trafiksäkerheten och resultat av behandling för att undvika nämnda risker. Många nya studier och forskning bekräftar att obstruktivt sömnapnésyndrom är en av de största riskfaktorerna i fråga om motorfordonsolyckor. Detta medicinska tillstånd bör därför medtagas i EU:s körkortslagstiftning.

| (3) | Direktiv 2006/126/EG bör därför ändras för att anpassa bilaga III till de vetenskapliga och tekniska framstegen. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2006/126/EG bör därför ändras för att anpassa bilaga III till de vetenskapliga och tekniska framstegen.

| (4) | Redaktionella fel upptäcktes i bilaga II till direktiv 2006/126/EG när det ändrades genom kommissionens direktiv 2012/36/EU. (5) Dessa bör rättas till. |
| --- | --- |

(4)

Redaktionella fel upptäcktes i bilaga II till direktiv 2006/126/EG när det ändrades genom kommissionens direktiv 2012/36/EU. (5) Dessa bör rättas till.

| (5) | I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (6) har medlemsstaterna åtagit sig att, i berättigade fall, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument (6) har medlemsstaterna åtagit sig att, i berättigade fall, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från körkortskommittén. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från körkortskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till direktiv 2006/126/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2015 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till bestämmelserna till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 31 december 2015.

När en medlemsstat beslutar om dessa åtgärder ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 1 juli 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 18.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004 om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet (EUT L 167, 30.4.2004, s. 39).

2

(3)  Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort (EGT L 237, 24.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens direktiv 2008/65/EG av den 27 juni 2008 om ändring av rådets direktiv 91/439/EEG om körkort (EUT L 168, 28.6.2008, s. 36).

4

(5)  Kommissionens direktiv 2012/36/EU av den 19 november 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG om körkort (EUT L 321, 20.11.2012, s. 54).

5

(6)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

6

---

BILAGA

| 1. | Bilaga II till direktiv 2006/126/EG ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2.1.3 ska ersättas med följande:






  ”2.1.3 | Vägen:






  — | De viktigaste principerna för hur man håller ett säkert avstånd mellan fordon, bromssträckor och väghållning vid olika väderleks- och vägförhållanden. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga II till direktiv 2006/126/EG ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2.1.3 ska ersättas med följande:

”2.1.3

Vägen:

—

De viktigaste principerna för hur man håller ett säkert avstånd mellan fordon, bromssträckor och väghållning vid olika väderleks- och vägförhållanden.

| — | Riskfaktorer vid körning som beror på olika vägförhållanden, särskilt på hur de ändras till följd av väderlek och tiden på dygnet. |
| --- | --- |

—

Riskfaktorer vid körning som beror på olika vägförhållanden, särskilt på hur de ändras till följd av väderlek och tiden på dygnet.

| — | Olika vägtypers egenskaper och de därmed sammanhängande föreskrivna kraven. |
| --- | --- |

—

Olika vägtypers egenskaper och de därmed sammanhängande föreskrivna kraven.

| — | Säker körning i vägtunnlar.” |
| --- | --- |

—

Säker körning i vägtunnlar.”

| b) | Punkt 5.1.3 ska ersättas med följande:






  ”5.1.3 | Särskilda bestämmelser för fordon i kategorierna C, CE, D och DE
  Medlemsstaterna får besluta att inga begränsningar för fordon med automatisk växellåda ska anges på körkort för fordon i kategorierna C, CE, D eller DE som avses i punkt 5.1.2, om den sökande redan har ett körkort för fordon med manuell växellåda som tillhör följande kategorier: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E och om denne vid körprovet genomfört de manövrer som anges i punkt 8.4.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 5.1.3 ska ersättas med följande:

”5.1.3

Särskilda bestämmelser för fordon i kategorierna C, CE, D och DE

Medlemsstaterna får besluta att inga begränsningar för fordon med automatisk växellåda ska anges på körkort för fordon i kategorierna C, CE, D eller DE som avses i punkt 5.1.2, om den sökande redan har ett körkort för fordon med manuell växellåda som tillhör följande kategorier: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 och D1E och om denne vid körprovet genomfört de manövrer som anges i punkt 8.4.”

| c) | Punkt 6.3.8 ska ersättas med följande:






  ”6.3.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 6.3.8 ska ersättas med följande:

”6.3.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,”

| d) | Punkt 7.4.8 ska ersättas med följande:






  ”7.4.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,” |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 7.4.8 ska ersättas med följande:

”7.4.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,”

| e) | Punkt 8.3.8 ska ersättas med följande:






  ”8.3.8 | Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,” |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 8.3.8 ska ersättas med följande:

”8.3.8

Passera särskilda trafikmiljöer (i tillämpliga fall): rondeller, järnvägskorsningar, hållplatser för spårvagn och bussar, övergångsställen, körning uppför och nedför långa backar, tunnlar,”

| 2. | I bilaga III till direktiv 2006/126/EG ska avsnitt 11 (”NEUROLOGISKA SJUKDOMAR”) ersättas med följande:
  ”NEUROLOGISKA SJUKDOMAR OCH OBSTRUKTIVT SÖMNAPNÉSYNDROM
  NEUROLOGISKA SJUKDOMAR








  11.1 | Om en sökande eller förare lider av en allvarlig neurologisk sjukdom, får körkort endast utfärdas eller förnyas om ansökan stöds av ett läkarutlåtande.
  Neurologiska störningar som har samband med sjukdomar eller kirurgiska ingrepp som påverkar det centrala eller perifera nervsystemet och tar sig uttryck i sensoriska eller motoriska brister samt påverkar balansen och koordinationen skall sålunda beaktas i förhållande till deras funktionsmässiga verkningar och risken för att de skall förvärras. I sådana fall får utfärdandet eller förnyelsen av körkortet göras till föremål för regelbunden omprövning, om det finns risk för försämring. |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga III till direktiv 2006/126/EG ska avsnitt 11 (”NEUROLOGISKA SJUKDOMAR”) ersättas med följande:

”NEUROLOGISKA SJUKDOMAR OCH OBSTRUKTIVT SÖMNAPNÉSYNDROM

NEUROLOGISKA SJUKDOMAR

11.1

Om en sökande eller förare lider av en allvarlig neurologisk sjukdom, får körkort endast utfärdas eller förnyas om ansökan stöds av ett läkarutlåtande.

Neurologiska störningar som har samband med sjukdomar eller kirurgiska ingrepp som påverkar det centrala eller perifera nervsystemet och tar sig uttryck i sensoriska eller motoriska brister samt påverkar balansen och koordinationen skall sålunda beaktas i förhållande till deras funktionsmässiga verkningar och risken för att de skall förvärras. I sådana fall får utfärdandet eller förnyelsen av körkortet göras till föremål för regelbunden omprövning, om det finns risk för försämring.

OBSTRUKTIVT SÖMNAPNÉSYNDROM

| 11.2 | Här nedan avses med obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat form ett antal av 15–29 apnéer och hypopnéer per timme (apné-hypopnéindex) och med obstruktivt sömnapnésyndrom i uttalad form ett apné-hypopnéindex på 30 eller mer, vilka bådadera ger upphov till svår dagtrötthet. |
| --- | --- |

11.2

Här nedan avses med obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat form ett antal av 15–29 apnéer och hypopnéer per timme (apné-hypopnéindex) och med obstruktivt sömnapnésyndrom i uttalad form ett apné-hypopnéindex på 30 eller mer, vilka bådadera ger upphov till svår dagtrötthet.

| 11.3 | Sökande eller förare som misstänks lida av obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form ska remitteras till vidare medicinsk rådgivning innan körkort utfärdas eller förnyas. De kan ordineras att inte framföra ett motorfordon till dess att diagnosen har bekräftats. |
| --- | --- |

11.3

Sökande eller förare som misstänks lida av obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form ska remitteras till vidare medicinsk rådgivning innan körkort utfärdas eller förnyas. De kan ordineras att inte framföra ett motorfordon till dess att diagnosen har bekräftats.

| 11.4 | Körkort får utfärdas till sökande eller förare med obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form som har tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd och följer lämplig behandling som lindrar problemet med sömnighet, om sådan föreligger, vilket bekräftats genom läkarutlåtande. |
| --- | --- |

11.4

Körkort får utfärdas till sökande eller förare med obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form som har tillräcklig kontroll över sitt medicinska tillstånd och följer lämplig behandling som lindrar problemet med sömnighet, om sådan föreligger, vilket bekräftats genom läkarutlåtande.

| 11.5 | Sökande eller förare som behandlas för obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form ska återkommande undergå medicinsk undersökning i intervaller som ej får överskrida tre år för förare i grupp 1 och ett år för förare i grupp 2, i syfte att fastställa i vilken utsträckning behandlingen följs, behovet av fortsatt behandling och av fortsatt vaksamhet.” |
| --- | --- |

11.5

Sökande eller förare som behandlas för obstruktivt sömnapnésyndrom i moderat eller uttalad form ska återkommande undergå medicinsk undersökning i intervaller som ej får överskrida tre år för förare i grupp 1 och ett år för förare i grupp 2, i syfte att fastställa i vilken utsträckning behandlingen följs, behovet av fortsatt behandling och av fortsatt vaksamhet.”

---