# Az Európai Unió L 188/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 188 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. június 27. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 188

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. június 27.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 709/2014/EU rendelete (2014. június 20.) a 152/2009/EK rendeletnek a dioxinok és a poliklórozott bifenilek koncentrációjának meghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 710/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 23.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az intézményspecifikus prudenciális követelményekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárás alkalmazási feltételeit meghatározó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 19 |
| | | Bizottság 711/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 60 |
| | | A Bizottság 712/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 62 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/398/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. június 20.) a Régiók Bizottsága három olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről | 64 |
| | | 2014/399/EU |
| | * | A Tanács határozata (2014. június 24.) az Afgán Iszlám Köztársaság Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 66 |
| | * | A Tanács 2014/400/KKBP határozata (2014. június 26.) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 68 |
| | * | A Tanács 2014/401/KKBP határozata (2014. június 26.) az Európai Unió Műholdközpontjáról és az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről | 73 |
| | | 2014/402/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. június 25.) egyes IPBC-t tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról
  (az értesítés a C(2014) 4167. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 85 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 709/2014/EU rendelete (2014. június 20.) a 152/2009/EK rendeletnek a dioxinok és a poliklórozott bifenilek koncentrációjának meghatározása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 710/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 23.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az intézményspecifikus prudenciális követelményekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárás alkalmazási feltételeit meghatározó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

19

Bizottság 711/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

60

A Bizottság 712/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

62

HATÁROZATOK

2014/398/EU

*

A Tanács határozata (2014. június 20.) a Régiók Bizottsága három olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről

64

2014/399/EU

*

A Tanács határozata (2014. június 24.) az Afgán Iszlám Köztársaság Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

66

*

A Tanács 2014/400/KKBP határozata (2014. június 26.) az Európai Unió koszovói különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

68

*

A Tanács 2014/401/KKBP határozata (2014. június 26.) az Európai Unió Műholdközpontjáról és az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről

73

2014/402/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. június 25.) egyes IPBC-t tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról
  (az értesítés a C(2014) 4167. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 4167. számú dokumentummal történt)

1

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/1

---

A BIZOTTSÁG 709/2014/EU RENDELETE

(2014. június 20.)

a 152/2009/EK rendeletnek a dioxinok és a poliklórozott bifenilek koncentrációjának meghatározása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 152/2009/EK bizottsági rendelet (2) módszereket ír elő a takarmányokban előforduló poliklórozott dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k), poliklórozott dibenzo-furánok (PCDF-ek) és dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) koncentrációjának meghatározására. |
| --- | --- |

(1)

A 152/2009/EK bizottsági rendelet (2) módszereket ír elő a takarmányokban előforduló poliklórozott dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k), poliklórozott dibenzo-furánok (PCDF-ek) és dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) koncentrációjának meghatározására.

| (2) | Követelményeket kell meghatározni a PCDD-ket/PCDF-eket és dioxinjellegű PCB-ket jelentős mennyiségben tartalmazó minták beazonosítására szolgáló, nagy teljesítményű szűrőmódszerekre vonatkozóan (lehetőleg olyan mintákat kell választani, amelyekben a koncentráció meghaladja a beavatkozási küszöbértéket, és biztosítani kell a felső határértéket meghaladó koncentrációjú minták kiválasztását). A felső határértékek tekintetében a „hamis megfelelő” aránynak 5 % alatt kell lennie |
| --- | --- |

(2)

Követelményeket kell meghatározni a PCDD-ket/PCDF-eket és dioxinjellegű PCB-ket jelentős mennyiségben tartalmazó minták beazonosítására szolgáló, nagy teljesítményű szűrőmódszerekre vonatkozóan (lehetőleg olyan mintákat kell választani, amelyekben a koncentráció meghaladja a beavatkozási küszöbértéket, és biztosítani kell a felső határértéket meghaladó koncentrációjú minták kiválasztását). A felső határértékek tekintetében a „hamis megfelelő” aránynak 5 % alatt kell lennie

| (3) | Ahol a szűrőmódszerrel kapott eredmények meghaladják a cut-off értéket, ott az eredeti mintát egy olyan módszerrel kell elemezni, amely képes azonosítani és mennyiségileg meghatározni a mintában lévő PCDD-k/PCDF-eket és dioxinjellegű PCB-ket. A továbbiakban a „megerősítő módszer” kifejezés jelöli az ilyen módszereket. A műszaki fejlődésnek köszönhetően bebizonyosodott, hogy a gázkromatográfia/nagy felbontású tömegspektrometria (GC-HRMS) mellett a gázkromatográfia/tandem tömegspektometria (GC-MS/MS) is használható megerősítő módszerként a felső határértéknek való megfelelés ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

(3)

Ahol a szűrőmódszerrel kapott eredmények meghaladják a cut-off értéket, ott az eredeti mintát egy olyan módszerrel kell elemezni, amely képes azonosítani és mennyiségileg meghatározni a mintában lévő PCDD-k/PCDF-eket és dioxinjellegű PCB-ket. A továbbiakban a „megerősítő módszer” kifejezés jelöli az ilyen módszereket. A műszaki fejlődésnek köszönhetően bebizonyosodott, hogy a gázkromatográfia/nagy felbontású tömegspektrometria (GC-HRMS) mellett a gázkromatográfia/tandem tömegspektometria (GC-MS/MS) is használható megerősítő módszerként a felső határértéknek való megfelelés ellenőrzése céljából.

| (4) | A jelenleg érvényes szabályok alkalmazásával kapcsolatban nyert tapasztalatok alapján helyénvaló módosítani a hatályban lévő rendelkezéseket a két párhuzamos elemzés szükségessége, a megfelelés megítélése két párhuzamos elemzés esetében, valamint a megerősített felső és alsó határértékre vonatkozó eredmények közötti elfogadható különbség követelménye tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A jelenleg érvényes szabályok alkalmazásával kapcsolatban nyert tapasztalatok alapján helyénvaló módosítani a hatályban lévő rendelkezéseket a két párhuzamos elemzés szükségessége, a megfelelés megítélése két párhuzamos elemzés esetében, valamint a megerősített felső és alsó határértékre vonatkozó eredmények közötti elfogadható különbség követelménye tekintetében.

| (5) | A 152/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 152/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 152/2009/EK rendelet V. mellékletének B. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. január 27-i 152/2009/EK rendelete a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 54., 2009.2.26., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 152/2009/EK rendelet V. melléletében a „B. A DIOXIN- (PCDD/PCDF) ÉS PCB-TARTALOM MEGHATÁROZÁSA” című rész helyébe a következő szöveg lép:

„B   DIOXINOK (PCDD-K/PCDF-EK) ÉS PCB-K KONCENTRÁCIÓJÁNAK MEGHATÁROZÁSA

I. FEJEZET

Mintavételi módszerek és az analitikai eredmények értelmezése

1.   Cél és Alkalmazási kör

A takarmányokban előforduló poliklórozott dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k), poliklórozott dibenzo-furánok (PCDF-ek), dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (PCB-k) (1) és nem dioxinjellegű PCB-k koncentrációjának hatósági ellenőrzésére az I. mellékletnek megfelelően kell mintát venni. Alkalmazni kell az I. melléklet 5.1. pontjában a takarmányban egyenletesen eloszló anyagok vagy termékek ellenőrzésére vonatkozóan előírt mennyiségi követelményeket. Az így nyert egyesített minták reprezentatívnak tekintendők azon tételekre és altételekre, amelyekből a mintavétel történt. A 2002/32/EK irányelvben előírt felső határértékeknek való megfelelést a laboratóriumi minták elemzésével kapott koncentrációk alapján kell megállapítani.

E B. rész alkalmazásakor a 2002/657/EK bizottsági határozat (2) I. mellékletében meghatározott fogalommeghatározások alkalmazandók.

Az említett fogalommeghatározásokon kívül e B. rész alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| | »Szűrőmódszerek«: azoknak a mintáknak a kiválasztására használt módszerek, melyekben a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k koncentrációja meghaladja a felső határértéket vagy a beavatkozási küszöbértéket. Segítségükkel költséghatékonyan lehet nagy mennyiségű mintát feldolgozni, és így nagyobb az esély az olyan új szennyeződési esetek felismerésére, amelyek nagy fogyasztói expozíciót és egészségi kockázatot jelenthetnek. A szűrőmódszerek bioanalitikai módszereken vagy gázkromatográfiás/tömegspektrometriás (GC/MS) módszereken alapszanak. A felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzésekor a cut-off értéket meghaladó mintákból kapott eredményeket az eredeti minta megerősítő módszerrel történő teljes újbóli vizsgálata által kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

»Szűrőmódszerek«: azoknak a mintáknak a kiválasztására használt módszerek, melyekben a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k koncentrációja meghaladja a felső határértéket vagy a beavatkozási küszöbértéket. Segítségükkel költséghatékonyan lehet nagy mennyiségű mintát feldolgozni, és így nagyobb az esély az olyan új szennyeződési esetek felismerésére, amelyek nagy fogyasztói expozíciót és egészségi kockázatot jelenthetnek. A szűrőmódszerek bioanalitikai módszereken vagy gázkromatográfiás/tömegspektrometriás (GC/MS) módszereken alapszanak. A felső határértékeknek való megfelelés ellenőrzésekor a cut-off értéket meghaladó mintákból kapott eredményeket az eredeti minta megerősítő módszerrel történő teljes újbóli vizsgálata által kell ellenőrizni.

| | »Megerősítő módszerek«: olyan teljes vagy kiegészítő információkkal szolgálnak, amelyek lehetővé teszik a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k maximális koncentrációban vagy szükség esetén a beavatkozási küszöbértéken történő azonosítását és egyértelmű mennyiségi meghatározását. E módszerek gázkromatográfiát/nagyfelbontású tömegspektrometriát (GC-HRMS) vagy gázkromatográfiát/tandem tömegspektrometriát (GC-MS/MS) alkalmaznak. |
| --- | --- |

»Megerősítő módszerek«: olyan teljes vagy kiegészítő információkkal szolgálnak, amelyek lehetővé teszik a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k maximális koncentrációban vagy szükség esetén a beavatkozási küszöbértéken történő azonosítását és egyértelmű mennyiségi meghatározását. E módszerek gázkromatográfiát/nagyfelbontású tömegspektrometriát (GC-HRMS) vagy gázkromatográfiát/tandem tömegspektrometriát (GC-MS/MS) alkalmaznak.

2.   A tétel vagy altétel megfelelése a felső határértéknek

2.1.   A nem dioxinjellegű PCB-k tekintetében

A tétel akkor felel meg a felső határértéknek, ha az analitikai eredmény – a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – nem haladja meg a 2002/32/EK irányelvben a nem dioxinjellegű PCB-kre megállapított felső határértéket.

A tétel nem felel meg a felső határértéknek, ha a felfelé kerekített (3) analitikai eredmény két párhuzamos elemzéssel (4) megerősítve és a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve meghaladja a 2002/32/EK irányelvben megállapított felső határértéket. A mérési bizonytalanságot is figyelembe véve, a két meghatározás számtani középértéke szolgál a megfelelőség ellenőrzésére.

A mérési bizonytalanságot a következő módszerek egyikével kell figyelembe venni:

| — | a kiterjesztett bizonytalanság kiszámítása 2-es kiterjesztési tényező alkalmazásával, ami megközelítőleg 95 %-os megbízhatósági szintet ad. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha az U-val csökkentett mért érték meghaladja a felső határértéket, |
| --- | --- |

—

a kiterjesztett bizonytalanság kiszámítása 2-es kiterjesztési tényező alkalmazásával, ami megközelítőleg 95 %-os megbízhatósági szintet ad. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha az U-val csökkentett mért érték meghaladja a felső határértéket,

| — | a 2002/657/EK határozat I. mellékletének 3.1.2.5. pontja szerinti döntési határérték (CCα) meghatározása. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha a mért érték egyenlő a CCα-val, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

—

a 2002/657/EK határozat I. mellékletének 3.1.2.5. pontja szerinti döntési határérték (CCα) meghatározása. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha a mért érték egyenlő a CCα-val, vagy meghaladja azt.

Az (1), (2) és (3) bekezdést a hatósági ellenőrzés céljából vett mintákkal kapott analitikai eredményekre kell alkalmazni. Az érdekvédelmi vagy szakértői célból végzett elemzések esetében a nemzeti szabályok alkalmazandók.

2.2.   A PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k tekintetében

A tétel megfelel a felső határértékeknek, ha

| — | 5 % alatti »hamis megfelelő« arányt biztosító szűrőmódszerrel végzett egyetlen elemzés eredménye azt mutatja, hogy a koncentráció nem haladja meg a 2002/32/EK irányelvben a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított felső határértéket; |
| --- | --- |

—

5 % alatti »hamis megfelelő« arányt biztosító szűrőmódszerrel végzett egyetlen elemzés eredménye azt mutatja, hogy a koncentráció nem haladja meg a 2002/32/EK irányelvben a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított felső határértéket;

| — | a megerősítő módszerrel végzett egyetlen elemzés eredménye – a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – nem haladja meg a 2002/32/EK irányelvben a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított felső határértéket. |
| --- | --- |

—

a megerősítő módszerrel végzett egyetlen elemzés eredménye – a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – nem haladja meg a 2002/32/EK irányelvben a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított felső határértéket.

A szűrőtesztekhez cut-off értéket kell megállapítani, amely alapján eldönthető, hogy a minta elérheti-e a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére megállapított vonatkozó felső határértékeket, vagy sem.

A tétel nem felel meg a felső határértéknek, ha megerősítő módszerrel kapott felfelé kerekített (5) analitikai eredmény, két párhuzamos elemzéssel megerősítve és a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve meghaladja a 2002/32/EK irányelvben megállapított felső határértéket (6). A mérési bizonytalanságot is figyelembe véve, a két meghatározás számtani középértéke szolgál a megfelelőség ellenőrzésére.

A mérési bizonytalanságot a következő módszerek egyikével kell figyelembe venni:

| — | a kiterjesztett bizonytalanság kiszámítása 2-es kiterjesztési tényező alkalmazásával, ami megközelítőleg 95 %-os megbízhatósági szintet ad. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha az U-val csökkentett mért érték meghaladja a felső határértéket. A PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön történő meghatározása esetén a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön-külön kapott analitikai eredményeinél kapott kiterjesztett bizonytalanságok összegét kell használni a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegének kiszámításához; |
| --- | --- |

—

a kiterjesztett bizonytalanság kiszámítása 2-es kiterjesztési tényező alkalmazásával, ami megközelítőleg 95 %-os megbízhatósági szintet ad. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha az U-val csökkentett mért érték meghaladja a felső határértéket. A PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön történő meghatározása esetén a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön-külön kapott analitikai eredményeinél kapott kiterjesztett bizonytalanságok összegét kell használni a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegének kiszámításához;

| — | a 2002/657/EK határozat I. mellékletének 3.1.2.5. pontja szerinti döntési határérték (CCα) meghatározása. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha a mért érték egyenlő a CCα-val, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

—

a 2002/657/EK határozat I. mellékletének 3.1.2.5. pontja szerinti döntési határérték (CCα) meghatározása. A tétel vagy altétel nem megfelelő, ha a mért érték egyenlő a CCα-val, vagy meghaladja azt.

Az (1)–(4) bekezdést a hatósági ellenőrzés céljából vett mintákkal kapott analitikai eredményekre kell alkalmazni. Az érdekvédelmi vagy szakértői célból végzett elemzések esetében a nemzeti szabályok alkalmazandók.

3.   A 2002/32/EK irányelv ii. mellékletében megállapított beavatkozási küszöbértékeket meghaladó eredmények

A beavatkozási küszöbértékek eszközként használhatók a minták kiválasztásához azokban az esetekben, amikor azonosítani kell a szennyeződés forrását, és intézkedni kell a csökkentéséről vagy megszüntetéséről. A szűrőmódszereknél megfelelő cut-off értékeket kell meghatározni az ilyen minták kiválasztásához. Ha jelentős erőfeszítések szükségesek a szennyeződés forrásának beazonosításához és a szennyeződés csökkentéséhez vagy megszüntetéséhez, célszerű eljárás lehet két párhuzamos, megerősítő módszert alkalmazó elemzés végzése – a mérési bizonytalanságot is figyelembe véve – a beavatkozási küszöbérték túllépésének megerősítésére (7).

II. FEJEZET

A takarmányokban előforduló dioxinok (PCDD-k/PCDF-ek) és PCB-k koncentrációjának hatósági ellenőrzéséhez használt minta-előkészítés és az elemzési módszerekre vonatkozó követelmények

1.   Alkalmazási kör

Az e fejezetben előírt követelményeket kell alkalmazni a takarmányoknak a 2,3,7,8-as szénatomokon helyettesített poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és poliklórozott dibenzo-furánok (PCDD-k/PCDF-ek), és a dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (dioxinjellegű PCB-k) koncentrációja tekintetében történő hatósági ellenőrzéséhez, valamint egyéb szabályozási célokra.

A takarmányokban előforduló PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k koncentrációjának figyelemmel kísérése két különböző analitikai módszerrel történhet:

| a) | Szűrési módszerek
  A szűrési módszerek célja azoknak a mintáknak a kiválasztása, melyekben a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k koncentrációja meghaladja a felső határértéket vagy a beavatkozási küszöbértéket. A szűrési módszerek segítségével költséghatékonyan lehet nagy mennyiségű mintát feldolgozni, és így nagyobb az esély az olyan új szennyeződési esetek felismerésére, amelyek nagy fogyasztói expozíciót és egészségi kockázatot jelenthetnek. Alkalmazásuknak arra kell irányulnia, hogy ne forduljanak elő »hamis megfelelő« eredmények. A szűrőmódszerek közé tartozhatnak bioanalitikai módszerek és gázkromatográfiás/tömegspektrometriás (GC-MS) módszerek.
  A szűrőmódszerek az analitikai eredményt összehasonlítják egy cut-off értékkel, és igen/nem választ adnak a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték lehetséges túllépéséről. Az olyan mintákban, amelyek esetében feltételezhető a felső határértéket meghaladó eredmény, a PCDD-k/PCDF-ek koncentrációját, valamint a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összkoncentrációját megerősítő módszerrel kell meghatározni/megerősíteni.
  Emellett a szűrőmódszerek jelezhetik a mintában lévő PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k koncentrációját. Bioanalitikai szűrőmódszerek alkalmazása esetén az eredmény bioanalitikai egyenértékként (BEQ) fejezhető ki, míg fizikai-kémiai CG-MS módszerek alkalmazása esetén toxicitási egyenértékként (TEQ). A szűrőmódszerek számadattal megadott eredményei megfelelően mutatják a megfelelést, a feltételezett meg nem felelést vagy a beavatkozási küszöbérték túllépését, és amennyiben megerősítő módszerekkel történő nyomon követés szükséges, jelzik a koncentrációtartományt. Nem alkalmasak olyan célokra, mint például a háttér-koncentrációk értékelése, a bevitel becslése, a koncentráció időbeli tendenciáinak nyomon követése vagy a beavatkozási küszöbérték, illetve a felső határértékek felülvizsgálata. |
| --- | --- |

a)

Szűrési módszerek

A szűrési módszerek célja azoknak a mintáknak a kiválasztása, melyekben a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k koncentrációja meghaladja a felső határértéket vagy a beavatkozási küszöbértéket. A szűrési módszerek segítségével költséghatékonyan lehet nagy mennyiségű mintát feldolgozni, és így nagyobb az esély az olyan új szennyeződési esetek felismerésére, amelyek nagy fogyasztói expozíciót és egészségi kockázatot jelenthetnek. Alkalmazásuknak arra kell irányulnia, hogy ne forduljanak elő »hamis megfelelő« eredmények. A szűrőmódszerek közé tartozhatnak bioanalitikai módszerek és gázkromatográfiás/tömegspektrometriás (GC-MS) módszerek.

A szűrőmódszerek az analitikai eredményt összehasonlítják egy cut-off értékkel, és igen/nem választ adnak a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték lehetséges túllépéséről. Az olyan mintákban, amelyek esetében feltételezhető a felső határértéket meghaladó eredmény, a PCDD-k/PCDF-ek koncentrációját, valamint a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összkoncentrációját megerősítő módszerrel kell meghatározni/megerősíteni.

Emellett a szűrőmódszerek jelezhetik a mintában lévő PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k koncentrációját. Bioanalitikai szűrőmódszerek alkalmazása esetén az eredmény bioanalitikai egyenértékként (BEQ) fejezhető ki, míg fizikai-kémiai CG-MS módszerek alkalmazása esetén toxicitási egyenértékként (TEQ). A szűrőmódszerek számadattal megadott eredményei megfelelően mutatják a megfelelést, a feltételezett meg nem felelést vagy a beavatkozási küszöbérték túllépését, és amennyiben megerősítő módszerekkel történő nyomon követés szükséges, jelzik a koncentrációtartományt. Nem alkalmasak olyan célokra, mint például a háttér-koncentrációk értékelése, a bevitel becslése, a koncentráció időbeli tendenciáinak nyomon követése vagy a beavatkozási küszöbérték, illetve a felső határértékek felülvizsgálata.

| b) | Megerősítő módszerek
  A megerősítő módszerek lehetővé teszik a mintában jelen lévő PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k egyértelmű azonosítását és mennyiségi meghatározását, és teljes körű információt adnak kongénerszinten. Ezért e módszerek lehetővé teszik a felső határértékek és a beavatkozási küszöbértékek ellenőrzését, ideértve a szűrőmódszerekkel kapott eredmények megerősítését. Ezen túlmenően az eredmények egyéb célokra – például a takarmányellenőrzésben az alacsony háttér-koncentrációk meghatározására, az időbeli tendenciák követésére, az expozíció felmérésére, valamint a beavatkozási küszöbérték és a felső határértékek esetleges felülvizsgálatát szolgáló adatbázis létrehozására – is alkalmazhatók. Fontosak továbbá a kongénerkombinációk megállapításához, hogy azonosítani lehessen egy szennyeződés lehetséges forrását. Az ilyen módszerek GC-HRMS-t alkalmaznak. A felső határértéknek való megfelelés/meg nem felelés megerősítésére GC-MS/MS is alkalmazható. |
| --- | --- |

b)

Megerősítő módszerek

A megerősítő módszerek lehetővé teszik a mintában jelen lévő PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k egyértelmű azonosítását és mennyiségi meghatározását, és teljes körű információt adnak kongénerszinten. Ezért e módszerek lehetővé teszik a felső határértékek és a beavatkozási küszöbértékek ellenőrzését, ideértve a szűrőmódszerekkel kapott eredmények megerősítését. Ezen túlmenően az eredmények egyéb célokra – például a takarmányellenőrzésben az alacsony háttér-koncentrációk meghatározására, az időbeli tendenciák követésére, az expozíció felmérésére, valamint a beavatkozási küszöbérték és a felső határértékek esetleges felülvizsgálatát szolgáló adatbázis létrehozására – is alkalmazhatók. Fontosak továbbá a kongénerkombinációk megállapításához, hogy azonosítani lehessen egy szennyeződés lehetséges forrását. Az ilyen módszerek GC-HRMS-t alkalmaznak. A felső határértéknek való megfelelés/meg nem felelés megerősítésére GC-MS/MS is alkalmazható.

2.   Háttér

A toxicitási egyenértékben (TEQ) kifejezett koncentráció kiszámításához az egyes anyagok adott mintában mért koncentrációját meg kell szorozni a hozzájuk tartozó toxicitási egyenérték-tényezővel (TEF) (lásd az I. fejezet (1)* lábjegyzetét), majd össze kell adni őket, és ez adja a dioxinjellegű vegyületek toxicitási egyenértékben (TEQ) kifejezett összkoncentrációját.

Az e B. rész alkalmazásában egy adott kongéner specifikus meghatározási határa a mintában az a legkisebb analittartalom, amely elfogadható statisztikai bizonyossággal mérhető, teljesítve a nemzetközileg elfogadott szabványokban, így például az EN 16215:2012 szabványban (Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC/HRMS and of indicator PCBs by GC-HRMS; Állati takarmányok. Dioxinok és dioxinjellegű PCB-k meghatározása GC-HRMS módszerrel és indikátor PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel) és/vagy a felülvizsgált EPA 1613 és 1668 módszerben leírt azonosítási kritériumokat.

Egy adott kongéner meghatározási határa a következőképpen azonosítható:

| a) | a mintakivonatban mért azon analitkoncentráció, amelynél két különböző vizsgált ion olyan analitikai jelet ad, amelynél a jel/zaj (S/N) arány a kisebb intenzitású jelre 3:1; vagy |
| --- | --- |

a)

a mintakivonatban mért azon analitkoncentráció, amelynél két különböző vizsgált ion olyan analitikai jelet ad, amelynél a jel/zaj (S/N) arány a kisebb intenzitású jelre 3:1; vagy

| b) | amennyiben technikai okokból a jel-zaj viszony számítása nem ad megbízható eredményt, egy kalibrációs görbe legkisebb koncentrációs pontja, amely elfogadható (≤ 30 %) és következetes (a minták analitikai sorozatának legalább a kezdetén és a végén mért) eltérést mutat az egyes mintasorozatokban a kalibrációs görbe valamennyi pontjára kiszámított átlagos relatív válaszfaktoroktól. A meghatározási határt a legkisebb koncentrációs pontból kell kiszámítani, figyelembe véve a belső standardok visszanyerését és a beviteli mintamennyiséget. |
| --- | --- |

b)

amennyiben technikai okokból a jel-zaj viszony számítása nem ad megbízható eredményt, egy kalibrációs görbe legkisebb koncentrációs pontja, amely elfogadható (≤ 30 %) és következetes (a minták analitikai sorozatának legalább a kezdetén és a végén mért) eltérést mutat az egyes mintasorozatokban a kalibrációs görbe valamennyi pontjára kiszámított átlagos relatív válaszfaktoroktól. A meghatározási határt a legkisebb koncentrációs pontból kell kiszámítani, figyelembe véve a belső standardok visszanyerését és a beviteli mintamennyiséget.

A bioanalitikai szűrőmódszerek az eredményeket nem a kongénerek szintjén adják meg, hanem csupán bioanalitikai egyenértékként (BEQ) jelzik (8) a TEQ-értéket, ami azt jelenti, hogy a méréskor analitikai jelet adó, a mintakivonatban jelen lévő vegyületek közül esetleg nem felel meg mindegyik a TEQ-elv összes követelményének.

Egy adott mátrix ellenőrzésére csak akkor alkalmazhatók szűrési és megerősítő módszerek, ha azok kellően érzékenyek ahhoz, hogy megbízhatóan ki tudják mutatni a beavatkozási küszöbértéket vagy a felső határértéket.

3.   Minőségbiztosítási előírások

3.1.   Intézkedéseket kell hozni, hogy a mintavétel és az analitikai eljárás szakaszaiban ne fordulhasson elő a minták keresztszennyeződése.

3.2.   A mintákat olyan üveg, alumínium, polipropilén vagy polietilén edényekben kell tárolni és szállítani, amelyek alkalmasak a minták olyan tárolására, hogy az azokban lévő PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k koncentrációját semmilyen hatás ne érhesse. A papírpormaradékokat el kell távolítani a mintatartóból.

3.3.   A minták tárolása és szállítása során gondoskodni kell a takarmányminta épségének megőrzéséről.

3.4.   Adott esetben az egyes laboratóriumi mintákat finomra kell őrölni és alaposan össze kell keverni bizonyítottan teljes homogenizációt eredményező eljárással (például őrlés olyan finomságúra, hogy 1 mm-es szitán áthulljon). A túl nagy nedvességtartalmú mintákat őrlés előtt szárítani kell.

3.5.   A reagenseket és a laboratóriumi eszközöket ellenőrizni kell, hogy nem befolyásolhatják-e a TEQ-értékre vagy BEQ-értékre alapozott eredményeket.

3.6.   Vakpróbát kell végezni, azaz végre kell hajtani a teljes analitikai eljárást, a mintát kihagyva belőle.

3.7.   Bioanalitikai módszereknél az elemzéshez használt összes laboratóriumi üvegeszközt és oldószert ellenőrizni kell, hogy mentesek legyenek olyan vegyületektől, melyek a munkatartományban zavarhatnák a keresett vegyületek kimutatását. Az üvegeszközöket ki kell öblíteni oldószerrel, vagy fel kell melegíteni olyan hőmérsékletre, amelyen a felületükről eltávoznak a nyomokban esetleg ott lévő PCDD-k/PCDF-ek, dioxinjellegű vegyületek és zavaró vegyületek.

3.8.   Az extrakcióhoz használt minta mennyiségének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy teljesüljenek a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték koncentrációit magában foglaló, kellően alacsony munkatartományra vonatkozó követelmények.

3.9.   A vizsgált termékekre alkalmazott adott minta-előkészítési eljárásoknak nemzetközileg elfogadott iránymutatásokat kell követniük.

4.   A laboratóriumokra vonatkozó követelmények

4.1.   A 882/2004/EK rendeletnek megfelelően az analitikai minőségbiztosítás alkalmazásának biztosítása érdekében a laboratóriumokat az ISO 58 útmutató szerint működő elismert testületnek kell akkreditálnia. A laboratóriumokat az EN ISO/IEC 17025 szabvány szerint kell akkreditálni.

4.2.   A laboratóriumok szakmai felkészültségét olyan laboratóriumközi körvizsgálatokban való folyamatos, sikeres részvétellel kell bizonyítani, amelyek a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k meghatározására irányulnak a megfelelő takarmánymátrixokban és koncentrációtartományokban.

4.3.   A minták rutinszerű ellenőrzésére szűrőmódszereket alkalmazó laboratóriumoknak szoros együttműködést kell kialakítaniuk a megerősítő módszert alkalmazó laboratóriumokkal mind a minőség-ellenőrzés, mind a feltehetően nem megfelelő minták analitikai eredményének megerősítése terén.

5.   A dioxinokhoz (PCDD-K/PCDF-ek) és dioxinjellegű PCB-khez használt analitikai eljárásokra vonatkozó alapkövetelmények

5.1.   Alacsony munkatartomány és a mennyiségi meghatározás határértéke

A PCDD-k/PCDF-ek esetében a kimutatható mennyiségnek a femtogrammos (10-15 g) tartomány felső részébe kell esnie, mivel az említett vegyületek közül több rendkívül mérgező. A legtöbb PCB-kongéner esetében már az is elegendő, ha a meghatározási határ értéke a nanogrammos (10-9 g) tartományban van. A mérgezőbb dioxinjellegű PCB-kongénerek (és különösen a nem orto-helyzetben helyettesített kongénerek) méréséhez a munkatartomány aljának el kell érnie a pikogrammos (10-12 g) tartomány alját. Az összes többi PCB-kongéner esetében elegendő, ha a meghatározási határ értéke a nanogrammos (10-9 g) tartományba esik.

5.2.   Nagy szelektivitás (specifikusság)

5.2.1.   Meg kell tudni különböztetni a PCDD-ket/PCDF-eket és a dioxinjellegű PCB-ket azoktól a sokféle, együtt extrahálódó és a mérést esetleg zavaró más vegyülettől, amelyek több nagyságrenddel nagyobb koncentrációban lehetnek jelen, mint a keresett analitok. A GC-MS módszerekkel meg kell tudni különböztetni egymástól a különböző kongénereket, így például a mérgező vegyületeket (például a 2,3,7,8-as szénatomokon helyettesített tizenhét PCDD-ket/PCDF-eket és a tizenkét dioxinjellegű PCB-ket) a többi kongénertől.

5.2.2.   A bioanalitikai módszerekkel ki kell tudni mutatni a keresett vegyületeket a PCDD-k/PCDF-ek és/vagy a dioxinjellegű PCB-k összegeként. A mintatisztítás célja az olyan vegyületek eltávolítása, amelyek »hamis nem megfelelő« eredményeket okoznak, vagy az olyanokét, amelyek a reakció gyengítésével »hamis megfelelő« eredményt okoznak.

5.3.   Nagy adatpontosság (valódiság és módszerpontosság, biológiai próba során észlelt visszanyerés)

5.3.1.   A GC-MS módszerekkel a meghatározásnak hiteles becslést kell adnia a minta valódi koncentrációjáról. Nagy adatpontosság szükséges ahhoz, hogy a mintaelemzés eredményét ne kelljen elutasítani a kapott TEQ-érték gyenge megbízhatósága miatt. Az adatpontosság a valódiság (egy hitelesített anyagban az adott analitra mért átlagérték és a hitelesített érték közötti különbség, ez utóbbi százalékában kifejezve) és a módszerpontosság (a reprodukálhatósági körülmények között kapott eredményekből kiszámított relatív szórás [RSDR]) összege.

5.3.2.   A bioanalitikai módszereknél a biológiai próba során észlelt visszanyerést kell meghatározni. A biológiai próba során észlelt visszanyerés a TCDD vagy a PCB-126 kalibrációs görbéjéből számított, a vakminta eredményeivel korrigált BEQ-érték osztva a megerősítő módszerrel meghatározott TEQ-értékkel. Célja az olyan hatások korrigálása, mint például a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű vegyületek vesztesége az extrakció és a mintatisztítás során, az extrakcióval átmenő más vegyületek reakciót erősítő vagy gyengítő (agonisztikus és antagonisztikus) hatása, a görbeilleszkedés minősége vagy a toxikológiai egyenérték-tényező (TEF) és a relatív hatóképesség (REP) értékei közötti különbségek. A biológiai próba során észlelt visszanyerés kiszámítása reprezentatív kongénerkombinációkat a keresett koncentráció körüli koncentrációkban tartalmazó, alkalmas referenciamintákból történik.

5.4.   Hitelesítés a felső határérték tartományában és általános minőség-ellenőrző intézkedések

5.4.1.   A laboratóriumoknak a hitelesítés és a rutinszerű elemzés során igazolniuk kell a módszerek teljesítőképességét a felső határérték esetében – például a felső határérték felénél, egyszeresénél és kétszeresénél – azzal, hogy az ismételt elemzések variációs együtthatója elfogadható.

5.4.2.   Belső minőség-ellenőrzési intézkedésként rendszeresen vakpróbákat, adalékolási kísérleteket vagy kontrollminta-elemzést (lehetőleg hitelesített referenciaanyaggal) kell végezni. A vakpróbákról, az adalékolási kísérletekről vagy a kontrollminta-elemzésekről minőség-ellenőrzési nyilvántartást kell vezetni, és ellenőrizni kell, hogy az analitikai teljesítőképesség valóban megfelel-e a követelményeknek.

5.5.   Meghatározási határ

5.5.1.   A bioanalitikai szűrőmódszereknél nem feltétlenül szükséges, hogy meg legyen határozva a meghatározási határ (LOQ), de a módszerről bizonyítani kell, hogy meg tudja különböztetni a vakmintával kapott eredményeket a cut-off értéktől. BEQ-érték megadásakor az e koncentráció alatti reakciót mutató minták kezelése céljából meg kell határozni egy jelentési határértéket. A jelentési határértéknek igazoltan az elemzési vakmintákkal kapott eredmény legalább 3-szorosának kell lennie úgy, hogy az érték a munkatartomány alá esik. Ezért ezt a keresett vegyületet az előírt minimumkoncentráció körüli koncentrációban tartalmazó mintákból, nem pedig a jel/zaj arányból vagy mérési vakmintából kell kiszámítani.

5.5.2.   Megerősítő módszer esetében a mennyiségi meghatározás határértékének a felső határérték körülbelül egyötödénél kell lennie.

5.6.   Analitikai kritériumok

Ahhoz, hogy a megerősítő vagy a szűrőmódszerek megbízható eredményeket adjanak, a következő kritériumoknak kell teljesülniük a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték tartományában a TEQ-értékre, illetve a BEQ-értékre, függetlenül attól, hogy a meghatározás TEQ-összértékként (a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegéként) vagy külön a PCDD-kre/PCDF-ekre és külön a dioxinjellegű PCB-kre történik:

| | Szűrés bioanalitikai vagy fizikai-kémiai módszerekkel | Megerősítő módszerek |
| --- | --- | --- |
| »Hamis megfelelő« arány (1) | < 5 % | |
| Valódiság | | – 20 % és + 20 % között |
| Ismételhetőség (RSDr) | < 20 % | |
| Laboratóriumon belüli reprodukálhatóság (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

Szűrés bioanalitikai vagy fizikai-kémiai módszerekkel

Megerősítő módszerek

»Hamis megfelelő« arány (1)

< 5 %

Valódiság

– 20 % és + 20 % között

Ismételhetőség (RSDr)

< 20 %

Laboratóriumon belüli reprodukálhatóság (RSDR)

< 25 %

< 15 %

5.7.   A szűrőmódszerekre vonatkozó egyedi követelmények

5.7.1.   A szűréshez mind GC-MS módszerek, mind bioanalitikai módszerek használhatók. A GC-MS módszerekre a 6. pontban előírt követelményeket kell alkalmazni. A sejtalapú bioanalitikai módszerekre vonatkozó egyedi követelményeket a 7. pont írja le.

5.7.2.   A minták rutinszerű ellenőrzéséhez szűrőmódszereket alkalmazó laboratóriumoknak szoros együttműködést kell kialakítaniuk a megerősítő módszert alkalmazó laboratóriumokkal.

5.7.3.   A szűrőmódszerek teljesítőképességét a rutinszerű elemzések során analitikai minőség-ellenőrzéssel és a módszer folyamatos hitelesítésével ellenőrizni kell. A »megfelelő« eredmények ellenőrzésére folyamatos programot kell alkalmazni.

5.7.4.   A sejtreakció és a citotoxicitás esetleges elnyomásának ellenőrzése:

A mintakivonatok 20 %-át kell mérni rutinszerű szűréssel, a felső határértéknek vagy a beavatkozási küszöbértéknek megfelelően hozzáadott 2,3,7,8-TCDD-vel és anélkül, ellenőrizendő, hogy előfordulhat-e reakcióelnyomás a mintakivonatban jelen lévő zavaró anyagok miatt. Az adalékolt minta mért koncentrációját össze kell hasonlítani az adalékolás nélküli kivonat koncentrációjának és az adalékolási koncentráció összegével. Ha a mért koncentráció több mint 25 %-kal kisebb a számított (össz)koncentrációnál, akkor ez azt mutatja, hogy fennáll a reakcióelnyomás lehetősége, és az adott mintát meg kell vizsgálni GC-HRMS megerősítő elemzéssel. Az eredményeket figyelemmel kell kísérni a minőség-ellenőrző nyilvántartásban.

5.7.5.   »Megfelelő« minták minőség-ellenőrzése:

A mintamátrixtól és a laboratóriumi gyakorlattól függően a »megfelelő« minták megközelítőleg 2–10 %-ával el kell végezni a megerősítést GC-HRMS módszerrel.

5.7.6.   A »hamis megfelelő« arányok meghatározása a minőség-ellenőrzési adatokból:

A felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték alatti és feletti minták szűrése alapján meg kell határozni a »hamis megfelelő« eredmények arányát. A tényleges »hamis megfelelő« aránynak 5 % alatt kell lennie. Ha mátrixonként vagy mátrixcsoportonként van legalább 20 megerősített eredmény a »megfelelő« minták minőség-ellenőrzéséből, akkor a »hamis megfelelő« arányt ebből az adatbázisból kell megállapítani. A körvizsgálatokban vagy a szennyeződési esetek során elemzett minták eredményei, amelyek például akár a felső határérték (ML) kétszereséig terjedő koncentrációtartományokba is eshetnek, szintén felvehetők a »hamis megfelelő« arány kiszámításához minimumként használandó 20 eredmény közé. A mintáknak le kell fedniük a különféle forrásokat reprezentáló, leggyakoribb kongénerkombinációkat.

Noha a szűrőteszteknek lehetőleg azt kell célozniuk, hogy kimutassák a beavatkozási küszöbértéket meghaladó mintákat, a »hamis megfelelő« arányok meghatározásának kritériuma a felső határérték, figyelembe véve a megerősítő módszer mérési bizonytalanságát.

5.7.7.   A szűrés alapján »feltehetően nem megfelelő« mintákat az eredeti mintának a teljes körű újraelemzése útján megerősítő módszerrel kell mindig ellenőrizni. Ezek a minták a »hamis nem megfelelő« eredmények arányának kiszámításához is használhatók. A szűrőmódszereknél a »hamis nem megfelelő« eredmények aránya a korábbi szűréskor »feltehetően nem megfelelő«-nek minősített minták megerősítő elemzéssel »megfelelő«-ként megerősített eredmények hányada. A szűrőmódszer előnyösségének értékelése a »hamis nem megfelelő« mintáknak az összes ellenőrzött mintával való összehasonlításán alapul. Ennek az aránynak elég kicsinek kell lennie ahhoz, hogy a szűrővizsgálati módszer alkalmazása előnyös legyen.

5.7.8.   A bioanalitikai módszereknek, legalábbis a hitelesítési körülmények között, hitelesen kell jelezniük – a BEQ-érték kiszámításával és megadásával – a TEQ-értéket.

A megismételhetőségi körülmények között alkalmazott bioanalitikai módszerekre is igaz, hogy a laboratóriumon belüli RSDr jellemzően kisebb, mint az RSDR- reprodukálhatóság.

6.   A szűrés és megerősítés céljából alkalmazott GC-MS módszerekre vonatkozó egyedi követelmények

6.1.   A felfelé kerekített és a lefelé kerekített WHO-TEQ-koncentrációk közötti elfogadható különbség

A megerősített felső és alsó határ közötti különbség nem haladhatja meg a 20 %-ot a felső határérték vagy szükség esetén a beavatkozási küszöbérték túllépésének megerősítése céljából.

6.2.   A visszanyerések ellenőrzése

6.2.1.   Az elemzési eljárás hitelesítéséhez a 2,3,7,8-as szénatomokon helyettesített PCDD-kből/PCDF-ekből készített, 13C-jelölésű belső standardokat és a dioxinjellegű PCB-kből készített, 13C-jelölésű belső standardokat az analitikai eljárás legelején, például az extrakció előtt hozzá kell adni a mintákhoz. A tetraklórozottól az oktaklórozottig terjedő PCDD/PCDF homológ csoportok mindegyikéből legalább egy kongénert, továbbá a dioxinjellegű PCB homológ csoportok mindegyikéből legalább egy kongénert kell hozzáadni a mintához (más megoldásként legalább egy-egy kongénert a PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k ellenőrzéséhez használt tömegspektrometriás szelektív ionkövetéses funkciókhoz). A megerősítő módszerek esetében a 2,3,7,8-as szénatomokon helyettesített mind a tizenhét PCDD-ből/PCDF-ből készített, 13C-jelölésű belső standardot és mind a tizenkét dioxinjellegű PCB-ből készített, 13C-jelölésű belső standardot használni kell.

6.2.2.   Ezenkívül megfelelő kalibráló oldatok alkalmazásával relatív válaszfaktorokat kell meghatározni azon kongénerekre, amelyek 13C-jelölésű analógja nem lett hozzáadva a mintához.

6.2.3.   A növényi eredetű takarmányok és a 10 %-nál kevesebb zsírt tartalmazó állati eredetű takarmányok esetében a belső standardokat kötelezően az extrahálás előtt kell a mintához adni. A 10 %-nál nagyobb zsírtartalmú állati eredetű takarmányok esetében a belső standardokat vagy a zsírextrakció előtt, vagy azt követően kell a mintához adni. Az extrakció hatékonyságát megfelelően hitelesíteni kell, figyelembe véve, hogy a belső standardok hozzáadása melyik szakaszban történt, illetve hogy az eredményeket termékre vagy zsírra kell-e megadni.

6.2.4.   GC-MS elemzés előtt a visszanyerés mérésére egy vagy két (kísérő) standardot is hozzá kell adni a mintához.

6.2.5.   A visszanyerést ellenőrizni kell. A megerősítő módszerek esetében az egyes belső standardoknál a visszanyerésnek a 60–120 %-os tartományban kell lennie. Egyes kongénereknél, különösen néhány 7, illetve 8 klóratomot tartalmazó dibenzo-p-dioxin és dibenzo-furán esetében ennél kisebb vagy nagyobb visszanyerés is elfogadható, feltéve, hogy TEQ-értékük részaránya a PCDD-k/PCDF-ek és dioxinjellegű PCB-k összegén alapuló TEQ-összértéken belül legfeljebb 10 %. GC-MS szűrőmódszerek esetében a visszanyerésnek 30–140 %-os tartományban kell lennie.

6.3.   A zavaró anyagok eltávolítása

| — | A PCDD-ket/PCDF-eket megfelelő kromatográfiás eljárással (lehetőleg florisil-, alumínium-oxid- és/vagy szénoszlopon) el kell választani a zavaró klórozott vegyületektől, így például a nem dioxinjellegű PCB-ktől és a klórozott difenil-éterektől. |
| --- | --- |

—

A PCDD-ket/PCDF-eket megfelelő kromatográfiás eljárással (lehetőleg florisil-, alumínium-oxid- és/vagy szénoszlopon) el kell választani a zavaró klórozott vegyületektől, így például a nem dioxinjellegű PCB-ktől és a klórozott difenil-éterektől.

| — | Izomerek gázkromatográfiás elválasztásánál az 1,2,3,4,7,8-HxCDF és az 1,2,3,6,7,8-HxCDF esetében az alapzajnak 25 %-nál kisebbnek kell lennie. |
| --- | --- |

—

Izomerek gázkromatográfiás elválasztásánál az 1,2,3,4,7,8-HxCDF és az 1,2,3,6,7,8-HxCDF esetében az alapzajnak 25 %-nál kisebbnek kell lennie.

6.4.   Kalibrálás standard görbével

A kalibrációs görbe tartományának le kell fednie a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték megfelelő tartományát.

6.5.   A szűrőmódszerekre vonatkozó egyedi követelmények

| — | A GC-HRMS esetében:






  — | A HRMS esetében a felbontás a teljes tömegtartományra nézve jellemzően legalább 10 000 vagy annál nagyobb, 10 %-os mélypont mellett. |
| --- | --- | --- |

—

A GC-HRMS esetében:

—

A HRMS esetében a felbontás a teljes tömegtartományra nézve jellemzően legalább 10 000 vagy annál nagyobb, 10 %-os mélypont mellett.

| — | A nemzetközi szabványokban – például az EN 16215:2012 szabványban (Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC/HRMS and of indicator PCBs by GC/HRMS; Állati takarmányok. Dioxinok és dioxinjellegű PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel és indikátor PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel) és/vagy a felülvizsgált EPA 1613 és 1668 módszerekben – ismertetett további azonosítási és megerősítési kritériumok teljesülése. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi szabványokban – például az EN 16215:2012 szabványban (Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC/HRMS and of indicator PCBs by GC/HRMS; Állati takarmányok. Dioxinok és dioxinjellegű PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel és indikátor PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel) és/vagy a felülvizsgált EPA 1613 és 1668 módszerekben – ismertetett további azonosítási és megerősítési kritériumok teljesülése.

| — | A GC-MS/MS esetében:






  — | Legalább két specifikus anyaion nyomon követése, melyek a vizsgálat keretében minden jelölt és nem jelölt analit tekintetében rendelkeznek egy specifikus, megfelelő ionátmenettel. |
| --- | --- | --- |

—

A GC-MS/MS esetében:

—

Legalább két specifikus anyaion nyomon követése, melyek a vizsgálat keretében minden jelölt és nem jelölt analit tekintetében rendelkeznek egy specifikus, megfelelő ionátmenettel.

| — | A relatív ionintenzitásokhoz engedélyezett felső tűréshatár a kiválasztott ionátmenetek esetében a kiszámított vagy mért értékekhez viszonyítva ± 15 % (a kalibrációs standardokból származó átlag), az analit minden egyes átmenete esetében azonos MS/MS-feltételek alkalmazása mellett (mindenekelőtt ütközési energia és ütközési gáznyomás). |
| --- | --- |

—

A relatív ionintenzitásokhoz engedélyezett felső tűréshatár a kiválasztott ionátmenetek esetében a kiszámított vagy mért értékekhez viszonyítva ± 15 % (a kalibrációs standardokból származó átlag), az analit minden egyes átmenete esetében azonos MS/MS-feltételek alkalmazása mellett (mindenekelőtt ütközési energia és ütközési gáznyomás).

| — | Az egyes quadrupolok felbontását úgy kell beállítani, hogy – a vizsgálat szempontjából fontos analitokkal kapcsolatos interferencia minimalizálása érdekében – megegyezzen az egységnyi tömegfelbontással, vagy nagyobb legyen annál (egységnyi tömegfelbontás: ahhoz elegendő felbontás, hogy egy tömegegységet két csúcsra bontson). |
| --- | --- |

—

Az egyes quadrupolok felbontását úgy kell beállítani, hogy – a vizsgálat szempontjából fontos analitokkal kapcsolatos interferencia minimalizálása érdekében – megegyezzen az egységnyi tömegfelbontással, vagy nagyobb legyen annál (egységnyi tömegfelbontás: ahhoz elegendő felbontás, hogy egy tömegegységet két csúcsra bontson).

| — | A nemzetközi szabványokban – például az EN 16215:2012 szabványban (Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC/HRMS and of indicator PCBs by GC/HRMS; Állati takarmányok. Dioxinok és dioxinjellegű PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel és indikátor PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel) és/vagy a felülvizsgált EPA 1613 és 1668 módszerekben – ismertetett további kritériumok teljesülése. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi szabványokban – például az EN 16215:2012 szabványban (Animal feed – Determination of dioxins and dioxin-like PCBs by GC/HRMS and of indicator PCBs by GC/HRMS; Állati takarmányok. Dioxinok és dioxinjellegű PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel és indikátor PCB-k meghatározása GC/HRMS módszerrel) és/vagy a felülvizsgált EPA 1613 és 1668 módszerekben – ismertetett további kritériumok teljesülése.

7.   A bioanalitikai módszerekre vonatkozó egyedi követelmények

A bioanalitikai módszerek biológiai alapelveken alapuló módszerek, mint például sejtalapú tesztek, receptortesztek vagy immuntesztek. E 7. pont általánosságban leírja a bioanalitikai módszerekre vonatkozó követelményeket.

Egy szűrőmódszer alapvetően »megfelelő«-nek vagy »feltehetően nem megfelelő«-nek minősít egy mintát. Ehhez a számított BEQ-értéket össze kell hasonlítani a cut-off értékkel (lásd a 7.3. pontot). A cut-off küszöbérték alatti minták »megfelelő«-nek minősülnek, az azzal egyenlő vagy a feletti értékű minták pedig »feltehetően nem megfelelő«-nek, és ezeket megerősítő módszerrel elemezni kell. A gyakorlatban a felső határérték 2/3-ának megfelelő BEQ-érték alkalmazható a legalkalmasabb cut-off értékként, ami biztosítja, hogy a »hamis megfelelő« arány 5 % alatt legyen, és a »hamis nem megfelelő« eredmények aránya is elfogadható legyen. Mivel külön felső határértékek vonatkoznak a PCDD-kre/PCDF-ekre, illetve a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére, a minták frakcionálás nélküli megfelelőség-ellenőrzéséhez a biológiai próbáknál megfelelő cut-off értékek szükségesek a PCDD-kre/PCDF-ek vonatkozásában. A beavatkozási küszöbértékeket meghaladó minták ellenőrzéséhez az adott beavatkozási küszöbértékek megfelelő százalékaránya lehet az alkalmas cut-off érték.

Egyes bioanalitikai módszereknél továbbá tájékoztató BEQ-érték adható meg a munkatartományba eső és a jelentési határértéket meghaladó mintákra (lásd a 7.1.1. és a 7.1.6. pontot).

7.1.   A mérési reakciók kiértékelése

7.1.1.   Általános követelmények

| — | Ha a koncentrációk kiszámítása TCDD-s kalibrációs görbével történik, akkor a görbe alsó és felső végénél lévő értékek nagy szórást (nagy variációs együtthatót [CV]) mutatnak. A munkatartomány az a terület, ahol ez a CV 15 %-nál kisebb. A munkatartomány alját (jelentési határérték) úgy kell meghatározni, hogy az legalább háromszorosa legyen a elemzési vakmintákkal kapott eredményeknek. A munkatartomány tetejét általában az EC70 érték jelenti (a legnagyobb hatásos koncentráció 70 %-a), de ennél kisebbnek kell lennie, ha ebben a tartományban a CV nagyobb, mint 15 %. A munkatartományt a hitelesítés során kell meghatározni. A cut-off értékeknek (lásd a 7.3. pontot) a munkatartomány belsejében kell lenniük. |
| --- | --- |

—

Ha a koncentrációk kiszámítása TCDD-s kalibrációs görbével történik, akkor a görbe alsó és felső végénél lévő értékek nagy szórást (nagy variációs együtthatót [CV]) mutatnak. A munkatartomány az a terület, ahol ez a CV 15 %-nál kisebb. A munkatartomány alját (jelentési határérték) úgy kell meghatározni, hogy az legalább háromszorosa legyen a elemzési vakmintákkal kapott eredményeknek. A munkatartomány tetejét általában az EC70 érték jelenti (a legnagyobb hatásos koncentráció 70 %-a), de ennél kisebbnek kell lennie, ha ebben a tartományban a CV nagyobb, mint 15 %. A munkatartományt a hitelesítés során kell meghatározni. A cut-off értékeknek (lásd a 7.3. pontot) a munkatartomány belsejében kell lenniük.

| — | A standard oldatokat és a mintakivonatokat legalább két párhuzamos elemzéssel kell mérni. Két párhuzamos elemzéskor a lemezen elosztva 4–6 cellában mért standard oldatnak vagy kontrollkivonatnak olyan reakciókat vagy koncentrációkat kell adnia (ez csak a munkatartományban lehetséges), amelyek variációs együtthatója (CV) < 15 %. |
| --- | --- |

—

A standard oldatokat és a mintakivonatokat legalább két párhuzamos elemzéssel kell mérni. Két párhuzamos elemzéskor a lemezen elosztva 4–6 cellában mért standard oldatnak vagy kontrollkivonatnak olyan reakciókat vagy koncentrációkat kell adnia (ez csak a munkatartományban lehetséges), amelyek variációs együtthatója (CV) < 15 %.

7.1.2.   Kalibrálás

7.1.2.1.   Kalibrálás standard görbével

| — | A mintában lévő mennyiségeket a mérési reakció és a TCDD-vel (vagy a PCB-126-tal vagy pedig PCDD-ből/PCDF-ből/dioxinjellegű PCB-ből álló standard keverékkel) készített kalibrációs görbe összehasonlításával kell megbecsülni, és ez alapján lehet kiszámítani a kivonatra és ezt követően a mintára jellemző BEQ-értéket. |
| --- | --- |

—

A mintában lévő mennyiségeket a mérési reakció és a TCDD-vel (vagy a PCB-126-tal vagy pedig PCDD-ből/PCDF-ből/dioxinjellegű PCB-ből álló standard keverékkel) készített kalibrációs görbe összehasonlításával kell megbecsülni, és ez alapján lehet kiszámítani a kivonatra és ezt követően a mintára jellemző BEQ-értéket.

| — | A kalibrációs görbéknek 8–12 (legalább két párhuzamos elemzéssel kapott) koncentrációt kell tartalmazniuk úgy, hogy elegendő koncentráció legyen a görbe alsó részén (a munkatartományban). Külön figyelmet kell fordítani a munkatartományban a görbeilleszkedés minőségére. Ennél az R2 érték kevéssé vagy egyáltalán nem használható az illeszkedés jóságának becslésére a nem lineáris regresszió esetében. Jobb illeszkedést kell elérni a görbe munkatartományában számított és mért koncentrációk közötti legkisebb különbségek, például a legkisebb maradék négyzetösszeg alkalmazásával. |
| --- | --- |

—

A kalibrációs görbéknek 8–12 (legalább két párhuzamos elemzéssel kapott) koncentrációt kell tartalmazniuk úgy, hogy elegendő koncentráció legyen a görbe alsó részén (a munkatartományban). Külön figyelmet kell fordítani a munkatartományban a görbeilleszkedés minőségére. Ennél az R2 érték kevéssé vagy egyáltalán nem használható az illeszkedés jóságának becslésére a nem lineáris regresszió esetében. Jobb illeszkedést kell elérni a görbe munkatartományában számított és mért koncentrációk közötti legkisebb különbségek, például a legkisebb maradék négyzetösszeg alkalmazásával.

| — | A mintakivonat becsült koncentrációját ezután korrigálni kell egy vakmátrixra/vakoldószerre számított BEQ-értékkel (az alkalmazott oldószerek és vegyszerek szennyeződéseinek figyelembevétele céljából) és a látszólagos visszanyeréssel (ennek kiszámítása a reprezentatív kongénerkombinációkat a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték körül tartalmazó, alkalmas referenciaminták BEQ-értékéből történik). A visszanyeréssel való korrigáláshoz a látszólagos visszanyerésnek az előírt tartományba kell esnie (lásd a 7.1.4. pontot). A visszanyeréssel való korrigáláshoz használt referenciamintáknak meg kell felelniük a 7.2. pontban ismertetett követelményeknek. |
| --- | --- |

—

A mintakivonat becsült koncentrációját ezután korrigálni kell egy vakmátrixra/vakoldószerre számított BEQ-értékkel (az alkalmazott oldószerek és vegyszerek szennyeződéseinek figyelembevétele céljából) és a látszólagos visszanyeréssel (ennek kiszámítása a reprezentatív kongénerkombinációkat a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték körül tartalmazó, alkalmas referenciaminták BEQ-értékéből történik). A visszanyeréssel való korrigáláshoz a látszólagos visszanyerésnek az előírt tartományba kell esnie (lásd a 7.1.4. pontot). A visszanyeréssel való korrigáláshoz használt referenciamintáknak meg kell felelniük a 7.2. pontban ismertetett követelményeknek.

7.1.2.2.   Kalibrálás referenciamintákkal

Más megoldásként használható legalább négy referenciamintával (lásd a 7.2.4. pontot: egy vakmátrix, plusz három referenciaminta, mely a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték 0,5-szerese, 1,0-szerese, illetve 2,0-szerese) készített kalibrációs görbe, így nincs szükség a vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel történő korrigálásra. Ebben az esetben a felső határérték 2/3-ának megfelelő mérési reakció (lásd a 7.3. pontot) közvetlenül kiszámítható ezekből a mintákból és cut-off értékként használható. A beavatkozási küszöbértékeket meghaladó minták ellenőrzéséhez a beavatkozási küszöbértékek megfelelő százalékaránya lehet az alkalmas cut-off érték.

7.1.3.   A PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k meghatározása külön-külön

A kivonatok szétválaszthatók olyan frakciókra, melyek PCDD-ket/PCDF-eket, illetve dioxinjellegű PCB-ket tartalmaznak, így külön-külön meghatározható a PCDD-k/PCDF-ek, illetve a dioxinjellegű PCB-k TEQ-értéke (BEQ-értékként). A dioxinjellegű PCB-ket tartalmazó frakció eredményeinek kiszámításához lehetőleg a PCB-126-tal készített standarddal felvett kalibrációs görbét kell használni.

7.1.4.   Biológiai próbák során észlelt visszanyerések

A »biológiai próbák során észlelt visszanyerést« a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték körüli reprezentatív kongénerkombinációkat tartalmazó alkalmas referenciamintákból kell kiszámítani és a BEQ-értéknek a TEQ-értékhez képesti százalékában kell megadni. A teszt típusától és az alkalmazott TEF-értékektől (9) függően a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozó TEF- és REP-tényezők közötti különbségek a dioxinjellegű PCB-k esetében a PCDD-khez/PCDF-ekhez képest kis látszólagos visszanyerést okozhatnak. Ezért ha a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k meghatározása külön-külön történik, akkor a biológiai próba során észlelt visszanyeréseknek a következőnek kell lenniük: dioxinjellegű PCB-knél 20–60 %, PCDD-knél/PCDF-eknél pedig 50–130 % (a tartományok a TCDD-s kalibrációs görbére vonatkoznak). Mivel a dioxinjellegű PCB-k hozzájárulása a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegéhez a mátrixoktól és a mintáktól függően változhat, a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére vonatkozóan a biológiai próba során észlelt visszanyerések tükrözik ezeket a tartományokat, és ezeknek 30 % és 130 % között kell lenniük. A PCDD-kre/PCDF-ekre és a dioxinjellegű PCB-kre vonatkozó uniós szabályozásban a TEF-értékek lényeges módosítása esetén ezeket a tartományokat is módosítani kell.

7.1.5.   A visszanyerések ellenőrzése mintatisztításnál

A mintatisztítás során előforduló vegyületvesztést a hitelesítéskor ellenőrizni kell. A különböző kongénerek keverékével adalékolt vakmintán el kell végezni a mintatisztítást (n = legalább 3), és a visszanyerést és a variabilitást megerősítő módszerrel kell ellenőrizni. A visszanyerésnek 60 % és 120 % között kell lennie, főként olyan kongénereknél, amelyek 10 %-nál nagyobb mértékben járulnak hozzá a TEQ-értékhez a különféle keverékekben.

7.1.6.   Jelentési határérték

A BEQ-értékeknek a jelentésben történő megadásához jelentési határértéket kell meghatározni jellemző kongénerkombinációkat tartalmazó adott mátrixmintákból (nem a standard kalibrációs görbéből, mivel a görbe alján kicsi a módszerpontosság). Figyelembe kell venni az extrakció és a mintatisztítás hatásait. A jelentési határértéket az elemzési vakmintákkal kapott érték legalább háromszorosaként kell megállapítani.

7.2.   Referenciaminták használata

7.2.1.   A referenciamintáknak reprezentálniuk kell a mintamátrixot, a kongénerkombinációkat és a PCDD-knek/PCDF-eknek és a dioxinjellegű PCB-knek a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték körüli koncentrációtartományait.

7.2.2.   Mindegyik méréssorozatban lennie kell vakmátrixnak vagy, ha ez nem lehetséges, elemzési vakmintának, valamint a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték körüli koncentrációjú referenciamintának. Ezeket a mintákat egy időben és azonos körülmények között kell extrahálni és elemezni. A referenciamintának egyértelműen nagyobb reakciót kell adnia, mint a vakmintának, így biztosítva az elemzés alkalmasságát. Ezek a minták használhatók a vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel való korrigáláshoz.

7.2.3.   A visszanyeréssel való korrigáláshoz választott referenciamintáknak reprezentatívaknak kell lenniük az elemzett mintákra, ami azt jelenti, hogy a kongénerkombinációk nem okozhatják a koncentrációk alábecslését.

7.2.4.   A felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték ellenőrzésére például a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték felének és kétszeresének megfelelő további referenciamintákat is alkalmazni lehet annak igazolására, hogy az elemzés alkalmassága a keresett tartományban megfelelő. Ezek a minták együttesen használhatók az elemzett minták BEQ-értékeinek kiszámítására (lásd a 7.1.2.2. pontot).

7.3.   A cut-off értékek meghatározása

Meg kell határozni a BEQ-értékként kapott bioanalitikai eredmények és a megerősítő módszerrel kapott TEQ-értékek közötti összefüggést, például egyeztetett mátrixokkal végzett kalibrálási kísérletekkel, a felső határérték (ML) 0-szorosával, 0,5-szeresével, 1-szeresével és 2-szeresével egyenlő koncentrációkra adalékolt referenciamintákat használva, mindegyik koncentrációnál hat-hat ismétléssel (n = 24). Ebből az összefüggésből meg lehet becsülni a korrigálási tényezőket (vakminta és visszanyerés), de azokat a 7.2.2. pont szerint ellenőrizni kell.

Cut-off értékeket kell megállapítani annak eldöntéséhez, hogy a minta megfelel-e a PCDD-kre/PCDF-ekre és a dioxinjellegű PCB-kre külön-külön, vagy pedig a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegére meghatározott felső határértéknek, illetve adott esetben a beavatkozási küszöbértéknek. Ezeket a (vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel korrigált) bioanalitikai eredmények eloszlásának alsó végpontja jelenti, amely megfelel a megerősítő módszernél használt, 5 %-nál kisebb »hamis megfelelő« arányt és 25 %-nál kisebb RSDR-t feltételező 95 %-os megbízhatósági szinten alapuló döntési határértéknek. A megerősítő módszernél használt döntési határérték a felső határérték, figyelembe véve a mérési bizonytalanságot.

A (BEQ értékként kifejezett) cut-off érték a 7.3.1., a 7.3.2. és a 7.3.3. pontban ismertetett módszerek egyikével számítható ki (lásd az 1. ábrát).

7.3.1.   A 95 %-os predikciós intervallum alsó sávja a megerősítő módszernél használt döntési határértéknél:

Formula

ahol:

| BEQDL | A megerősítő módszer döntési határértékének – amely a mérési bizonytalanságot is tartalmazó felső határérték – megfelelő BEQ |
| --- | --- |
| sy,x | maradék szórás |
| t α,f = m–2 | Student-tényező (α = 5 %, f = szabadságfok, egyoldali) |
| m | a kalibrációs pontok összesen (j index) |
| n | az ismétlések száma az egyes koncentrációknál |
| xi | az i. kalibrációs pontnál a minta megerősítő módszerrel mért koncentrációja (TEQ-értékként) |
| | az összes kalibrálási minta koncentrációjának (TEQ-érték) átlaga |
| | Qxx = négyzetösszeg-paraméter, i = az i. kalibrálási pont indexe |

BEQDL

A megerősítő módszer döntési határértékének – amely a mérési bizonytalanságot is tartalmazó felső határérték – megfelelő BEQ

sy,x

maradék szórás

t α,f = m–2

Student-tényező (α = 5 %, f = szabadságfok, egyoldali)

m

a kalibrációs pontok összesen (j index)

n

az ismétlések száma az egyes koncentrációknál

xi

az i. kalibrációs pontnál a minta megerősítő módszerrel mért koncentrációja (TEQ-értékként)

Formula

az összes kalibrálási minta koncentrációjának (TEQ-érték) átlaga

Formula

Qxx = négyzetösszeg-paraméter, i = az i. kalibrálási pont indexe

7.3.2.   A megerősítő módszer döntési határértékének megfelelő szennyezettségű minták párhuzamos elemzéseinek (n≥ 6) (a vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel korrigált) bioanalitikai eredményeiből, az eloszlási görbének a megfelelő BEQ-átlagértéknél lévő alsó végpontjaként:

Cut-off érték = BEQDL – 1,64xSDR

ahol:

| SDR | a biológiai tesztek BEQDL-értékre kapott eredményeinek szórása, a laboratóriumon belüli reprodukálhatóság körülményei között mérve. |
| --- | --- |

SDR

a biológiai tesztek BEQDL-értékre kapott eredményeinek szórása, a laboratóriumon belüli reprodukálhatóság körülményei között mérve.

7.3.3.   A felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték 2/3-ának megfelelő szennyezettségű minták párhuzamos elemzéseivel (n≥ 6) kapott (BEQ-értékként kifejezett, a vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel korrigált) bioanalitikai eredmények átlaga, annak a megfigyelésnek az alapján, hogy ez az érték a 7.3.1. vagy 7.3.2. pont szerint meghatározott cut-off érték körül lesz.

1. ábra

BEQdöntési határérték

BEQbeavatkozási szint

Beavat-kozási szint

Felső határ-érték

Bioanalitikai eredmények (BEQ)

Cut-off érték

Regressziós egyenes 95 %-os predikciós intervallummal

β = 5 %

Döntési határérték

HRGC/HRMS eredmények (TEQ)

1. ábra
  5 %-nál kisebb »hamis megfelelő« arányt és 25 %-nál kisebb RSDR-t feltételező 95 %-os megbízhatósági szinten alapuló cut-off értékek kiszámítása:

| 1. | a 95 %-os predikciós intervallum alsó sávjából a megerősítő módszernél használt döntési határértéknél; |
| --- | --- |

1.

a 95 %-os predikciós intervallum alsó sávjából a megerősítő módszernél használt döntési határértéknél;

| 2. | a megerősítő módszer döntési határértékének megfelelő szennyezettségű minták párhuzamos elemzéseinek (n≥ 6) (a vakminta eredményeivel és a kihozatallal korrigált) bioanalitikai eredményeiből, az eloszlási görbének (az ábrán a harang alakú görbe) a megfelelő BEQ-átlagértéknél lévő alsó végpontjaként: |
| --- | --- |

2.

a megerősítő módszer döntési határértékének megfelelő szennyezettségű minták párhuzamos elemzéseinek (n≥ 6) (a vakminta eredményeivel és a kihozatallal korrigált) bioanalitikai eredményeiből, az eloszlási görbének (az ábrán a harang alakú görbe) a megfelelő BEQ-átlagértéknél lévő alsó végpontjaként:

7.3.4.   A cut-off értékek korlátozásai:

A korlátozott számú, különböző mátrixú/kongénerkombinációjú mintákkal végzett hitelesítés során kapott RSDR-ből kiszámított, BEQ értéken alapuló cut-off értékek nagyobbak lehetnek a TEQ értéken alapuló felső határértéknél vagy beavatkozási küszöbértéknél, mivel hitelesítéskor nagyobb módszerpontosság érhető el, mint a rutinszerű elemzéseknél, ahol a lehetséges kongénerkombinációk ismeretlen skáláját kell ellenőrizni. Ilyen esetekben a cut-off értékek kiszámításához RSDR = 25 %-ot kell venni, vagy pedig a felső határérték vagy a beavatkozási küszöbérték kétharmadát célszerű cut-off értéknek tekinteni.

7.4.   Alkalmasságjellemzők

7.4.1.   Mivel a bioanalitikai módszereknél nem alkalmazható belső standard, a méréssorozatokon belüli és a sorozatok közötti szórás megállapításához vizsgálni kell a bioanalitikai módszerek megismételhetőségét. A megismételhetőségnek 20 % alatt, a laboratóriumon belüli reprodukálhatóságnak pedig 25 % alatt kell lennie. Ehhez a vakminta eredményeivel és a visszanyeréssel korrigált BEQ értékként számított koncentrációkat kell használni.

7.4.2.   A hitelesítési eljárás részeként a tesztről ki kell mutatni, hogy különbséget tesz a vakminta eredménye és a cut-off érték között, és így lehetővé teszi a megfelelő cut-off érték felett lévő minták azonosítását (lásd a 7.1.2. pontot).

7.4.3.   Meg kell határozni a keresett vegyületeket, az esetleges interferenciákat és a vakminták elfogadható legnagyobb értékeit.

7.4.4.   Egy mintakivonat három párhuzamos meghatározásakor kapott reakciók vagy az ilyen reakcióból számított koncentrációk (csak a munkatartományban lehetséges) százalékos szórása nem lehet nagyobb 15 %-nál.

7.4.5.   A referenciaminta/referenciaminták BEQ-értékként kifejezett, korrigálás (vakminta és felső határérték vagy beavatkozási küszöbérték) nélküli eredményeit kell használni a bioanalitikai módszer egy meghatározott időszak alatti alkalmasságának értékelésére.

7.4.6.   Az elemzési vakmintákról és a referenciaminták egyes típusairól minőség-ellenőrzési nyilvántartást kell vezetni, és ellenőrizni kell, hogy az analitikai alkalmasság biztosan megfelel-e a követelményeknek, az elemzési vakminták esetében főként a munkatartomány aljához képest előírt legkisebb különbség, a referenciaminták esetében pedig főként a laboratóriumon belüli reprodukálhatóság tekintetében. Az elemzési vakmintáknál ügyelni kell arra, hogy a kivonás miatt ne keletkezhessenek »hamis megfelelő« eredmények.

7.4.7.   A szűrőmódszer alkalmasságának, valamint a BEQ és a TEQ közötti összefüggés értékeléséhez a feltehetően nem megfelelő mintáknak és a megfelelő minták 2–10 %-ának (mátrixonként legalább 20 minta) megerősítő módszerrel végzett elemzéséből származó eredményeket kell összegyűjteni és felhasználni. Ez az adatbázis használható a hitelesített mátrixokkal végzett rutinszerű elemzésekre vonatkozó cut-off értékek újraértékeléséhez.

7.4.8.   A módszerek alkalmassága igazolható körvizsgálatokban való részvétellel is. A körvizsgálatokban elemzett minták eredményei, a felső határérték kétszereséig terjedő koncentrációtartományokban, felhasználhatók a »hamis megfelelő« arány kiszámításához, ha a laboratórium igazolni tudja az alkalmasságot. A mintáknak le kell fedniük a különféle forrásokat reprezentáló, leggyakoribb kongénerkombinációkat.

7.4.9.   Szennyeződési eseteknél a cut-off értékek átértékelhetők, hogy tükrözzék az adott külön esemény egyedi mátrix- és kongénerkombinációit.

8.   Az eredmények jelentése

8.1.   Megerősítő módszerek

8.1.1.   Amennyire az alkalmazott analitikai eljárás lehetővé teszi, az analitikai eredmények között fel kell tüntetni az egyes PCDD-/PCDF- és dioxinjellegű PCB-kongénerek koncentrációit, és ezeket felfelé, lefelé és középre kerekített értékként kell a jelentésben megadni, hogy az az eredményekről a lehető legtöbb információt tartalmazza, lehetővé téve az eredményeknek a vonatkozó követelmények szerinti értelmezését.

8.1.2.   A jelentésnek tartalmaznia kell a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k extrahálásához használt módszert.

8.1.3.   Meg kell adni az egyes belső standardok visszanyeréseit abban az esetben, ha a visszanyerések kívül esnek a 6.2.5. pontban megadott tartományon, ha az eredmények meghaladják a felső határértéket (ebben az esetben meg kell adni a két párhuzamos elemzés egyikének visszanyeréseit) vagy kérésre más esetekben.

8.1.4.   Mivel a minta megfelelőségéről való döntésnél figyelembe kell venni a mérési bizonytalanságot, ezt a paramétert is meg kell adni. Az analitikai eredményeket tehát x ± U formában kell megadni a jelentésben, ahol x az analitikai eredmény, U a kiterjesztett mérési bizonytalanság – a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os megbízhatósági szintet eredményez. A PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön meghatározása esetén a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k külön-külön kapott analitikai eredményeinél becsült kiterjesztett bizonytalanságok összegét kell használni a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összegének kiszámításához.

8.1.5.   Ha a mérési bizonytalanság figyelembevétele a CCα alkalmazásával történik (az e B. rész I. fejezetének 2.2. pontjában leírt módon), akkor ezt a paramétert is meg kell adni a jelentésben.

8.1.6.   Az eredményeket ugyanabban a mértékegységben és legalább ugyanannyi tizedesjeggyel kell megadni, ahogy a 2002/32/EK irányelv a felső határértékeket megadja.

8.2.   Bioanalitikai szűrőmódszerek

8.2.1.   A szűrés eredményét »megfelelő« vagy »feltehetően nem megfelelő« megjelöléssel kell megadni.

8.2.2.   Ezenkívül az eredmény a PCDD-kre/PCDF-ekre és/vagy a dioxinjellegű PCB-kre megadható BEQ-értékként, nem pedig TEQ-értékként.

8.2.3.   A jelentési határérték alatti reakciókat adó mintákat »jelentési határérték alatt« megjelöléssel kell feltüntetni.

8.2.4.   A jelentésnek minden mintamátrix-típusnál tartalmaznia kell az értékelés alapját képező felső határértéket vagy beavatkozási küszöbértéket.

8.2.5.   A jelentésnek tartalmaznia kell az alkalmazott teszt típusát, a teszt alapelvét és a kalibráció típusát.

8.2.6.   A jelentésnek tartalmaznia kell a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k extrahálásához használt módszert.

8.2.7.   Ha valamely mintával kapcsolatban felmerül, hogy feltehetően nem felel meg, a jelentésben szerepelnie kell a szükséges intézkedésre vonatkozó megjegyzésnek. A jelentős koncentrációt tartalmazó mintákban a PCDD-k/PCDF-ek koncentrációját, valamint a PCDD-k/PCDF-ek és a dioxinjellegű PCB-k összkoncentrációját megerősítő módszerrel kell meghatározni/megerősíteni.

III. FEJEZET

A nem dioxinjellegű PCB-k (PCB -28, -52, -101, -138, -153, -180) koncentrációjának hatósági ellenőrzéséhez használt minta-előkészítés és az elemzési módszerekre vonatkozó előírások

1.   Alkalmazási kör

Az e fejezetben előírt követelményeket kell alkalmazni a takarmányoknak a nem dioxinjellegű poliklórozott bifenilek (nem dioxinjellegű PCB-k) koncentrációja tekintetében történő hatósági ellenőrzéséhez, valamint egyéb szabályozási célokra.

2.   Az alkalmazandó kimutatási módszerek

Gázkromatográfia/elektronbefogásos kimutatás (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS vagy hasonló módszerek.

3.   A keresett analitok beazonosítása és megerősítése

3.1.   A belső standardokhoz vagy referenciastandardokhoz viszonyított relatív retenciós idő (elfogadható eltérés: ± 0,25 %).

3.2.   Gázkromatográfiás elválasztásnál meg kell erősíteni, hogy megtörtént-e mind a hat indikátor PCB (PCB-28, PCB-52, PCB-101, PCB-138, PCB-153 és PCB-180) elválasztása a zavaró anyagoktól, főként az együtt eluálódó PCB-ktől, különösen akkor, ha a minták koncentrációi a jogszabályi határértékek tartományában vagy a fölött vannak, és a meg nem felelést meg kell erősíteni.

[A tapasztalatok szerint a következő kongénereknél például gyakran előfordul az együttes eluáció: PCB-28/-31, PCB-52/-69 és PCB-138/-163/-164. A GC-MS módszernél figyelembe kell venni az esetleg a nagyobb mértékben klórozott kongénerek fragmentumai által okozott zavarást is.]

3.3.   A GC-MS módszerekre vonatkozó előírások

Mérni kell legalább a következőket:

| a) | a HRMS-nél két meghatározott ion; |
| --- | --- |

a)

a HRMS-nél két meghatározott ion;

| b) | az LRMS-nél két meghatározott m/z > 200 ion vagy három meghatározott m/z > 100 ion; |
| --- | --- |

b)

az LRMS-nél két meghatározott m/z > 200 ion vagy három meghatározott m/z > 100 ion;

| c) | az MS-MS-nél 1 elővegyület- és 2 termékion. |
| --- | --- |

c)

az MS-MS-nél 1 elővegyület- és 2 termékion.

Kiválasztott tömegfragmentumok gyakoriságára megengedett tűrések:

Kiválasztott tömegfragmentumok gyakoriságának relatív eltérése az elméleti gyakorisághoz vagy a keresett ion (a vizsgált ionok közül a leggyakoribb) és a minősítő ion(ok) kalibrációs standardjához képest:

| A minősítő ion(ok) relatív intenzitása a keresett ionhoz képest | GC-EI-MS
  (relatív eltérés) | GC-CI-MS, GC-MSn

  (relatív eltérés) |
| --- | --- | --- |
| > 50 % | ± 10 % | ± 20 % |
| > 20 % és 50 % között | ± 15 % | ± 25 % |
| > 10 % és 20 % között | ± 20 % | ± 30 % |
| ≤ 10 % | ± 50 % (2) | ± 50 % (2) |

A minősítő ion(ok) relatív intenzitása a keresett ionhoz képest

GC-EI-MS

(relatív eltérés)

GC-CI-MS, GC-MSn

(relatív eltérés)

> 50 %

± 10 %

± 20 %

> 20 % és 50 % között

± 15 %

± 25 %

> 10 % és 20 % között

± 20 %

± 30 %

≤ 10 %

± 50 % (2)

± 50 % (2)

3.4.   A GC-ECD módszerekre vonatkozó előírások

A tűrést meghaladó eredményeket különböző polaritású állófázist használó két gázkromatográfiás oszloppal meg kell erősíteni.

4.   A módszerek alkalmasságának igazolása

A módszerek alkalmasságát a felső határérték tartományában (a felső határérték felétől a kétszereséig) kell hitelesíteni úgy, hogy az ismételt elemzések elfogadható variációs együtthatót adnak (a közbenső módszerpontosságra vonatkozó előírásokat lásd a 9. pontban).

5.   A mennyiségi meghatározás határértéke

A vakmintákkal kapott eredmények nem lehetnek nagyobbak a felső határértéknek megfelelő szennyeződéskoncentráció 30 %-ánál (10).

6.   Minőség-ellenőrzés

Rendszeres vakkontrollmérések, adalékolt minták elemzése, minőség-ellenőrzési minták, részvétel a vonatkozó mátrixokkal végzett laboratóriumközi körvizsgálatokban.

7.   A visszanyerések ellenőrzése

7.1.   A keresett analitokhoz hasonló fizikai-kémiai tulajdonságokkal rendelkező alkalmas belső standardokat kell használni.

7.2.   Belső standardok hozzáadása:

Hozzáadás a termékekhez (extrahálás és mintatisztítás előtt).

7.3.   A mind a hat izotópos jelölésű indikátor PCB-kongénert használó módszerekre vonatkozó előírások:

| a) | az eredményeket korrigálni kell a belső standardok visszanyeréseivel; |
| --- | --- |

a)

az eredményeket korrigálni kell a belső standardok visszanyeréseivel;

| b) | az izotópjelölésű belső standardok visszanyeréseinek 50 % és 120 % között kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

az izotópjelölésű belső standardok visszanyeréseinek 50 % és 120 % között kell lenniük;

| c) | a hat indikátor PCB összegéhez 10 %-nál kisebb mértékben hozzájáruló egyes kongénereknél elfogadhatók ennél kisebb vagy nagyobb visszanyerések. |
| --- | --- |

c)

a hat indikátor PCB összegéhez 10 %-nál kisebb mértékben hozzájáruló egyes kongénereknél elfogadhatók ennél kisebb vagy nagyobb visszanyerések.

7.4.   A nem mind a hat izotópos jelölésű indikátor PCB-ből készített belső standardokat vagy más belső standardokat használó módszerekre vonatkozó előírások:

| a) | a belső standard(ok) visszanyerését minden minta esetében ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

a)

a belső standard(ok) visszanyerését minden minta esetében ellenőrizni kell;

| b) | a belső standard(ok) visszanyeréseinek 60 % és 120 % között kell lenniük; |
| --- | --- |

b)

a belső standard(ok) visszanyeréseinek 60 % és 120 % között kell lenniük;

| c) | az eredményeket korrigálni kell a belső standardok visszanyeréseivel. |
| --- | --- |

c)

az eredményeket korrigálni kell a belső standardok visszanyeréseivel.

7.5.   Az izotóppal nem jelölt kongénerek visszanyerését olyan adalékolt mintákkal vagy minőség-ellenőrzési mintákkal kell ellenőrizni, amelyek koncentrációja a felső határérték körüli tartományba esik. Ezeknek a kongénereknek a visszanyeréseit elfogadhatónak kell tekinteni, ha 70 % és 120 % között vannak.

8.   A laboratóriumokra vonatkozó követelmények

A 882/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően az analitikai minőségbiztosítás alkalmazásának biztosítása érdekében a laboratóriumokat az ISO 58 útmutató szerint működő elismert testületnek kell akkreditálnia. A laboratóriumokat az EN ISO/IEC 17025 szabvány szerint kell akkreditálni.

9.   Alkalmasságjellemzők: a felső határértékben jelen lévő hat indikátor PCB összegére vonatkozó kritériumok

| Valódiság | – 30 % és + 30 % között |
| --- | --- |
| Közbenső módszerpontosság (RSD%) | ≤ 20 % |
| A felfelé és a lefelé kerekítés közötti különbség | ≤ 20 % |

Valódiság

– 30 % és + 30 % között

Közbenső módszerpontosság (RSD%)

≤ 20 %

A felfelé és a lefelé kerekítés közötti különbség

≤ 20 %

10.   Az eredmények jelentése

10.1.   Amennyire az alkalmazott analitikai eljárás lehetővé teszi, az analitikai eredmények között fel kell tüntetni az egyes PCB-kongénerek koncentrációit, és ezeket felfelé, lefelé és középre kerekített értékként kell a jelentésben megadni, hogy az az eredményekről a lehető legtöbb információt tartalmazza, lehetővé téve az eredményeknek a vonatkozó követelmények szerinti értelmezését.

10.2.   A jelentésnek tartalmaznia kell a PCB-k és a lipidek extrahálásához használt módszert.

10.3.   Meg kell adni az egyes belső standardok visszanyeréseit abban az esetben, ha a visszanyerések kívül esnek a 7. pontban megadott tartományon, ha az eredmények meghaladják a felső határértéket vagy kérésre más esetekben.

10.4.   Mivel a minta megfelelőségéről való döntésnél figyelembe kell venni a mérési bizonytalanságot, ezt a paramétert is meg kell adni. Az analitikai eredményeket tehát x ± U formában kell megadni a jelentésben, ahol x az analitikai eredmény, U a kiterjesztett mérési bizonytalanság – a kiterjesztési tényező 2, amely körülbelül 95 %-os megbízhatósági szintet eredményez.

10.5.   Ha a mérési bizonytalanság figyelembevétele a CCα alkalmazásával történik (az I. fejezet 2.1. pontjában leírt módon), akkor ezt a paramétert is meg kell adni a jelentésben.

10.6.   Az eredményeket ugyanabban a mértékegységben és legalább ugyanannyi tizedesjeggyel kell megadni, ahogy a 2002/32/EK irányelv a felső határértékeket megadja.

---

(1)  A dioxinok, furánok és dioxinjellegű PCB-k toxicitási egyenérték-tényezőit (TEF) tartalmazó táblázat:

1

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Nemzetközi Kémiai Biztonsági Programja (IPCS) keretében 2005 júniusában Genfben tartott szakértői konferencia megállapításai alapján számított, a humán kockázatok felméréséhez használt WHO-TEF-értékek (Martin van den Berg és mtsai.: The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Dioxinok és dioxinjellegű vegyületek emberekre és emlősökre vonatkozó toxicitási egyenérték-tényezőinek az Egészségügyi Világszervezet által 2005-ben végzett újraértékelése]). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

| Kongéner | TEF-érték | Kongéner | TEF-érték |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k) és dibenzo-p-furánok (PCDF-ek) | »Dioxinjellegű« PCB-k: nem orto-PCB-k + mono-orto-PCB-k |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Nem orto-PCB-k | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB-77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB-81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB-126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB-169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | | |
| | | mono-orto-PCB-k | |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB-105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB-114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB-118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB-123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB-156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB-157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB-167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB-189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |

Kongéner

TEF-érték

Kongéner

TEF-érték

Dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k) és dibenzo-p-furánok (PCDF-ek)

Dibenzo-p-dioxinok (PCDD-k) és dibenzo-p-furánok (PCDF-ek)

»Dioxinjellegű« PCB-k: nem orto-PCB-k + mono-orto-PCB-k

»Dioxinjellegű« PCB-k: nem orto-PCB-k + mono-orto-PCB-k

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Nem orto-PCB-k

Nem orto-PCB-k

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB-77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB-81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB-126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB-169

0,03

OCDD

0,0003

mono-orto-PCB-k

mono-orto-PCB-k

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB-105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB-114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB-118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB-123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB-156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB-157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB-167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB-189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Alkalmazott rövidítések: »T« = tetra; »Pe« = penta; »Hx« = hexa; »Hp« = hepta; »O« = okta; »CDD« = klór-dibenzo-dioxin; »CDF« = klór-dibenzo-furán; »CB« = klór-bifenil.

(2)  A Bizottság 2002. augusztus 14-i 2002/657/EK határozata a 96/23/EK tanácsi irányelvnek az analitikai módszerek elvégzése és az eredmények értelmezése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 221., 2002.8.17., 8. o.).

2

(3)  A felfelé kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénerek hozzájárulásának értéke a meghatározási határ értékével egyenlő. A lefelé kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénerek hozzájárulásának értéke nullával egyenlő. A középre kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénerek hozzájárulásának értéke a meghatározási határ értékének felével egyenlő.

3

(4)  Általában a II. melléklet C. fejezetének 3. pontjában előírt követelmények alkalmazandók a párhuzamos elemzésre. Ugyanakkor az adott analitoknál a 13C-jelölésű belső standardot alkalmazó megerősítő módszerek esetében a két párhuzamos elemzésre csak akkor van szükség, ha az ilyen megerősítő módszerekkel végzett első vizsgálat eredménye nem megfelelést mutat. A két párhuzamos elemzésre azért van szükség, hogy ki lehessen zárni a minták belső keresztszennyeződésének vagy véletlen összecserélődésének lehetőségét. Ha szennyeződési eset miatt történik az elemzés, el lehet tekinteni a két párhuzamos elemzéssel történő megerősítéstől abban az esetben, ha az elemzésre kiválasztott minták nyomon követhetően a szennyeződéshez kapcsolódnak, a megállapított koncentráció pedig jelentős mértékben meghaladja a felső határértéket.

4

(5)  A felfelé kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénereknek a toxicitási egyenértékhez (TEQ) való hozzájárulása a meghatározási határ értékével egyenlő. A lefelé kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénereknek a toxicitási egyenértékhez (TEQ) való hozzájárulása nullával egyenlő. A középre kerekítés fogalma szerint a mennyiségileg nem meghatározott egyes kongénereknek a toxicitási egyenértékhez (TEQ) való hozzájárulása a meghatározási határ értékének felével egyenlő.

5

(6)  Általában a II. melléklet C. fejezetének 3. pontjában előírt követelmények alkalmazandók a párhuzamos elemzésre. Ugyanakkor az adott analitoknál a 13C-jelölésű belső standardot alkalmazó megerősítő módszerek esetében a két párhuzamos elemzésre csak akkor van szükség, ha az ilyen megerősítő módszerekkel végzett első vizsgálat eredménye nem mutat megfelelést. A két párhuzamos elemzésre azért van szükség, hogy ki lehessen zárni a minták belső keresztszennyeződésének vagy véletlen összecserélődésének lehetőségét. Ha szennyeződési eset miatt történik az elemzés, el lehet tekinteni a két párhuzamos elemzéssel történő megerősítéstől abban az esetben, ha az elemzésre kiválasztott minták nyomon követhetően a szennyeződéshez kapcsolódnak, a megállapított koncentráció pedig jelentős mértékben meghaladja a felső határértéket.

6

(7)  A beavatkozási küszöbértékek ellenőrzésére szolgáló párhuzamos elemzés indokolása és követelményei azonosak a felső határértékre a (5)* lábjegyzetben leírtakkal.

7

(8)  A bioanalitikai módszerek nem specifikusak a TEF-rendszerben szereplő kongénerekre. A mintakivonatban lehetnek szerkezetileg hasonló más AhR-aktív vegyületek, amelyek hozzájárulnak az összreakcióhoz. A bioanalitikai eredményeket ezért nem lehet a minta TEQ-értéke becslésének tekinteni, hanem csupán jelzik azt.

8

(9)  A jelenlegi előírások az alábbi kiadványban közzétett TEF-értékeken alapulnak: M. Van den Berg és mtsai., Toxicol Sci 93 (2), 223–241 (2006).

9

(10)  Határozottan ajánlott, hogy a reagenssel készített vakminta koncentrációjának hozzájárulása a mintában lévő szennyeződés koncentrációjához ennél kisebb legyen. A laboratórium felelőssége a vakminták koncentrációeltéréseinek ellenőrzés alatt tartása, különösen akkor, ha a vakmintákkal kapott eredményeket le kell vonni az analitikai eredményekből.””

10

---

(1)  a felső határértékhez képest.

1

(2)  Mivel van elég 10 %-nál nagyobb relatív intenzitású tömegfragmentum, a keresett ionhoz képest 10 %-nál kisebb relatív intenzitású minősítő ion(ok) használata nem ajánlott.

2

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/19

---

A BIZOTTSÁG 710/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 23.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az intézményspecifikus prudenciális követelményekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárás alkalmazási feltételeit meghatározó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 113. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A megfelelő információk hatékony cseréje alapvető fontosságú a szavatoló tőke megfelelőségére, a likviditási felügyelethez kapcsolódó felügyeleti intézkedésekre, a likviditás szintjére, valamint a csoport egyes intézményeire és a csoportra alkalmazandó tőkekövetelményekre vonatkozó együttes határozathozatalhoz. |
| --- | --- |

(1)

A megfelelő információk hatékony cseréje alapvető fontosságú a szavatoló tőke megfelelőségére, a likviditási felügyelethez kapcsolódó felügyeleti intézkedésekre, a likviditás szintjére, valamint a csoport egyes intézményeire és a csoportra alkalmazandó tőkekövetelményekre vonatkozó együttes határozathozatalhoz.

| (2) | Az együttes határozathozatali eljárás következetes alkalmazása érdekében az egyes lépéseket pontosan meg kell határozni. Az egyértelmű eljárás ezenkívül megkönnyíti az információcserét, elősegíti a kölcsönös megértést, kapcsolatokat épít a felügyeleti hatóságok között és elősegíti a hatékony felügyeletet. |
| --- | --- |

(2)

Az együttes határozathozatali eljárás következetes alkalmazása érdekében az egyes lépéseket pontosan meg kell határozni. Az egyértelmű eljárás ezenkívül megkönnyíti az információcserét, elősegíti a kölcsönös megértést, kapcsolatokat épít a felügyeleti hatóságok között és elősegíti a hatékony felügyeletet.

| (3) | Az intézménycsoport kockázatértékelésének elvégzéséhez, valamint likviditási kockázati profiljának értékeléséhez az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak rálátással kell bírnia a csoport valamennyi intézménye által végrehajtott tevékenységekre, ideértve az Unió területén kívül működő intézményeket is. Ezért elő kell segíteni az Unió illetékes hatóságai és a harmadik országbeli felügyeleti hatóságok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az előbbiek értékelhessék az adott csoportot érintő globális kockázatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az intézménycsoport kockázatértékelésének elvégzéséhez, valamint likviditási kockázati profiljának értékeléséhez az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak rálátással kell bírnia a csoport valamennyi intézménye által végrehajtott tevékenységekre, ideértve az Unió területén kívül működő intézményeket is. Ezért elő kell segíteni az Unió illetékes hatóságai és a harmadik országbeli felügyeleti hatóságok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az előbbiek értékelhessék az adott csoportot érintő globális kockázatokat.

| (4) | Az együttes határozathozatali eljáráshoz alapvető fontosságú az időben elvégzett, reális tervezés. Valamennyi érintett illetékes hatóságnak időben át kell adnia a lényeges információkat az összevont felügyeletet ellátó hatóság részére. Az egyedi értékelések következetes és egységes kezelése és értelmezése érdekében az intézményspecifikus felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárások eredményeinek bemutatására egységes táblát kell bevezetni. |
| --- | --- |

(4)

Az együttes határozathozatali eljáráshoz alapvető fontosságú az időben elvégzett, reális tervezés. Valamennyi érintett illetékes hatóságnak időben át kell adnia a lényeges információkat az összevont felügyeletet ellátó hatóság részére. Az egyedi értékelések következetes és egységes kezelése és értelmezése érdekében az intézményspecifikus felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárások eredményeinek bemutatására egységes táblát kell bevezetni.

| (5) | Az egységes alkalmazási feltételek biztosítása érdekében meg kell állapítani az együttes kockázatértékelés és az együttes határozathozatal lépéseit annak figyelembevételével, hogy az együttes kockázatértékelés és az együttes határozathozatali eljárás egyes feladatai párhuzamosan, míg mások egymás után végezhetők. |
| --- | --- |

(5)

Az egységes alkalmazási feltételek biztosítása érdekében meg kell állapítani az együttes kockázatértékelés és az együttes határozathozatal lépéseit annak figyelembevételével, hogy az együttes kockázatértékelés és az együttes határozathozatali eljárás egyes feladatai párhuzamosan, míg mások egymás után végezhetők.

| (6) | Az együttes határozathozatal megkönnyítése céljából fontos, hogy a döntéshozatali folyamatban részt vevő illetékes hatóságok – mindenekelőtt a kockázatértékelési jelentések és az együttes határozatok véglegesítését megelőzően – párbeszédet folytassanak egymással. |
| --- | --- |

(6)

Az együttes határozathozatal megkönnyítése céljából fontos, hogy a döntéshozatali folyamatban részt vevő illetékes hatóságok – mindenekelőtt a kockázatértékelési jelentések és az együttes határozatok véglegesítését megelőzően – párbeszédet folytassanak egymással.

| (7) | Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak át kell adnia a részt vevő illetékes hatóságok részére valamennyi olyan lényeges információt, amely az egyedi kockázatértékelés elkészítéséhez, valamint a tőkére és a likviditásra vonatkozó együttes határozatok meghozatalához szükséges. |
| --- | --- |

(7)

Az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak át kell adnia a részt vevő illetékes hatóságok részére valamennyi olyan lényeges információt, amely az egyedi kockázatértékelés elkészítéséhez, valamint a tőkére és a likviditásra vonatkozó együttes határozatok meghozatalához szükséges.

| (8) | A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés alapvető dokumentum, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy értelmezzék és rögzítsék a bankcsoport általános kockázati profiljának értékelését a szavatoló tőke megfelelőségére, valamint a csoport szavatoló tőkéjének szükséges mértékére vonatkozó együttes határozathozatal során. A csoport likviditási kockázati profiljának értékelését tartalmazó jelentés fontos dokumentum, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy értelmezzék és rögzítsék a csoport általános likviditási profiljának értékelését. Annak érdekében, hogy a csoport általános kockázatértékelését, valamint likviditási kockázatának értékelését következetes módon lehessen bemutatni, és az elősegítse az illetékes hatóságok közötti érdemi egyeztetést, illetőleg lehetővé tegye a határokon átnyúló bankcsoportok kockázatainak megbízható értékelését, egységes táblákat kell meghatározni az ilyen jelentésekhez. |
| --- | --- |

(8)

A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés alapvető dokumentum, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy értelmezzék és rögzítsék a bankcsoport általános kockázati profiljának értékelését a szavatoló tőke megfelelőségére, valamint a csoport szavatoló tőkéjének szükséges mértékére vonatkozó együttes határozathozatal során. A csoport likviditási kockázati profiljának értékelését tartalmazó jelentés fontos dokumentum, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy értelmezzék és rögzítsék a csoport általános likviditási profiljának értékelését. Annak érdekében, hogy a csoport általános kockázatértékelését, valamint likviditási kockázatának értékelését következetes módon lehessen bemutatni, és az elősegítse az illetékes hatóságok közötti érdemi egyeztetést, illetőleg lehetővé tegye a határokon átnyúló bankcsoportok kockázatainak megbízható értékelését, egységes táblákat kell meghatározni az ilyen jelentésekhez.

| (9) | Felismerve azt, hogy a 2013/36/EU irányelv 97. cikkében meghatározott felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás eredményeit az egyes tagállamokban az említett cikk nemzeti jogban való végrehajtásától függően eltérően dokumentálhatják, ugyanakkor figyelembe véve az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBH) által a 2013/36/EU irányelv 107. cikkének (2) bekezdése alapján kiadott iránymutatást, a standard tábláknak egységes formátumot kell biztosítaniuk a felügyeleti felülvizsgálati eljárás eredményeinek és következtetéseinek az együttes határozathozatal céljából történő közléséhez. |
| --- | --- |

(9)

Felismerve azt, hogy a 2013/36/EU irányelv 97. cikkében meghatározott felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás eredményeit az egyes tagállamokban az említett cikk nemzeti jogban való végrehajtásától függően eltérően dokumentálhatják, ugyanakkor figyelembe véve az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, EBH) által a 2013/36/EU irányelv 107. cikkének (2) bekezdése alapján kiadott iránymutatást, a standard tábláknak egységes formátumot kell biztosítaniuk a felügyeleti felülvizsgálati eljárás eredményeinek és következtetéseinek az együttes határozathozatal céljából történő közléséhez.

| (10) | Sem a csoport kockázatértékelését, sem a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés nem korlátozódhat az illetékes hatóságok egyedi hozzájárulásának összesítésére. Mindkét jelentést a teljes csoport kockázati és likviditási profiljának együttes értékelésére és a csoporton belüli elemek kölcsönhatásának elemzésére szolgáló eszközként kell felhasználni. |
| --- | --- |

(10)

Sem a csoport kockázatértékelését, sem a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés nem korlátozódhat az illetékes hatóságok egyedi hozzájárulásának összesítésére. Mindkét jelentést a teljes csoport kockázati és likviditási profiljának együttes értékelésére és a csoporton belüli elemek kölcsönhatásának elemzésére szolgáló eszközként kell felhasználni.

| (11) | Az együttes határozat tartalmára és ismertetésére vonatkozó egyértelmű eljárások megállapításának biztosítania kell a határozat teljes körű indokolását, továbbá meg kell könnyítenie az együttes határozatok nyomon követését és érvényesítését. |
| --- | --- |

(11)

Az együttes határozat tartalmára és ismertetésére vonatkozó egyértelmű eljárások megállapításának biztosítania kell a határozat teljes körű indokolását, továbbá meg kell könnyítenie az együttes határozatok nyomon követését és érvényesítését.

| (12) | Az együttes határozathozatalt követő eljárás egyértelmű meghatározása, a határozat eredményének felhasználásával kapcsolatos átláthatóság biztosítása, valamint szükség esetén a megfelelő intézkedések megkönnyítése érdekében standardokat kell megállapítani a teljes körűen megindokolt együttes határozat közlésére, valamint végrehajtásának nyomon követésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

Az együttes határozathozatalt követő eljárás egyértelmű meghatározása, a határozat eredményének felhasználásával kapcsolatos átláthatóság biztosítása, valamint szükség esetén a megfelelő intézkedések megkönnyítése érdekében standardokat kell megállapítani a teljes körűen megindokolt együttes határozat közlésére, valamint végrehajtásának nyomon követésére vonatkozóan.

| (13) | A következetes és átlátható szemlélet biztosítása, továbbá az illetékes hatóságok megfelelő közreműködése és az eredmények megfelelő közlése érdekében meg kell állapítani az együttes határozatok módosítására vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(13)

A következetes és átlátható szemlélet biztosítása, továbbá az illetékes hatóságok megfelelő közreműködése és az eredmények megfelelő közlése érdekében meg kell állapítani az együttes határozatok módosítására vonatkozó eljárást.

| (14) | A 2013/36/EU irányelv 113. cikke szerinti együttes határozathozatali eljárás magában foglalja az együttes határozat hiányában követendő eljárást is. Az eljárás e szempontjával kapcsolatos egységes alkalmazási feltételek biztosítása, a teljes körűen megindokolt határozatok ismertetése, valamint a fogadó felügyeleti hatóságok által kifejtett álláspontok és fenntartások kezelése érdekében standardokat kell megállapítani az együttes határozat hiányában történő határozathozatal időrendjére, valamint az ilyen határozatok részleteinek közlésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

A 2013/36/EU irányelv 113. cikke szerinti együttes határozathozatali eljárás magában foglalja az együttes határozat hiányában követendő eljárást is. Az eljárás e szempontjával kapcsolatos egységes alkalmazási feltételek biztosítása, a teljes körűen megindokolt határozatok ismertetése, valamint a fogadó felügyeleti hatóságok által kifejtett álláspontok és fenntartások kezelése érdekében standardokat kell megállapítani az együttes határozat hiányában történő határozathozatal időrendjére, valamint az ilyen határozatok részleteinek közlésére vonatkozóan.

| (15) | Ez a rendelet az EBH által az Európai Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(15)

Ez a rendelet az EBH által az Európai Bizottsághoz benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (16) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardok tervezetéről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(16)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardok tervezetéről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a 2013/36/EU irányelv 113. cikkében említett következő együttes határozathozatali eljárásokat:

| a) | a 113. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kérdésekre vonatkozó együttes határozat meghozatalának eljárása, figyelembe véve az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7., 10. vagy 15. cikke alapján adott mentességet; |
| --- | --- |

a)

a 113. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kérdésekre vonatkozó együttes határozat meghozatalának eljárása, figyelembe véve az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7., 10. vagy 15. cikke alapján adott mentességet;

| b) | a 113. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ügyekre vonatkozó együttes határozat meghozatalának eljárása, figyelembe véve az 575/2013/EU rendelet 6., 8. vagy 10. cikke alapján adott mentességet, valamint az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelő, konszolidált szintű alkalmazást. |
| --- | --- |

b)

a 113. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ügyekre vonatkozó együttes határozat meghozatalának eljárása, figyelembe véve az 575/2013/EU rendelet 6., 8. vagy 10. cikke alapján adott mentességet, valamint az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelő, konszolidált szintű alkalmazást.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „érintett illetékes hatóságok”: a tagállamban az EU-szintű anyaintézmény vagy EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságok;

2.   „egyéb illetékes hatóságok”:

| a) | az érintett illetékes hatóságtól eltérő illetékes hatóságok; |
| --- | --- |

a)

az érintett illetékes hatóságtól eltérő illetékes hatóságok;

| b) | a nemzeti jog által hivatalosan elismert közjogi hatóság vagy szervezet, amelyet a nemzeti jog felhatalmaz arra, hogy az adott tagállamban működő, az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott, az érintett tagállamban működő, hitelintézettől vagy befektetési vállalkozástól eltérő pénzügyi ágazatbeli szervezetet felügyeljen; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jog által hivatalosan elismert közjogi hatóság vagy szervezet, amelyet a nemzeti jog felhatalmaz arra, hogy az adott tagállamban működő, az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott, az érintett tagállamban működő, hitelintézettől vagy befektetési vállalkozástól eltérő pénzügyi ágazatbeli szervezetet felügyeljen;

3.   „SREP-jelentés”: a 2013/36/EU irányelv 97. cikkében említett felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás eredményeit bemutató jelentés;

4.   „a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentés”: a 2013/36/EU irányelv 97. cikkében említett felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás likviditási kockázattal kapcsolatos részének eredményeit bemutató jelentés;

5.   „a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés”: a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett jelentés, amely az intézménycsoport kockázatértékelését tartalmazza;

6.   „a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés”: a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett jelentés, amely az intézménycsoport likviditási kockázati profiljának értékelését tartalmazza;

7.   „tőkére vonatkozó együttes határozat”: az 1. cikk a) pontjában említett kérdésekre vonatkozó együttes határozat;

8.   „likviditásra vonatkozó együttes határozat”: az 1. cikk b) pontjában említett kérdésekre vonatkozó együttes határozat.

II. FEJEZET

EGYÜTTES HATÁROZATHOZATALI ELJÁRÁS

EGYÜTTES HATÁROZATHOZATALI ELJÁRÁS

3. cikk

Az együttes határozathozatali eljárás lépéseinek megtervezése

(1)   Az együttes határozathozatali eljárás megkezdése előtt az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok megállapodnak az együttes határozathozatali eljárás ütemtervéről (a továbbiakban: az együttes határozathozatal ütemterve). Megállapodás hiányában az együttes határozathozatal ütemtervét az összevont felügyeletet ellátó hatóság állapítja meg az érintett illetékes hatóságok által kifejtett álláspontok és fenntartások figyelembevételével.

(2)   Az együttes határozathozatal ütemtervét legalább évente egyszer frissíteni kell, és annak az alábbi lépéseket kell tartalmaznia:

| a) | megállapodás az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok 4. cikk szerinti részvételéről; |
| --- | --- |

a)

megállapodás az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok 4. cikk szerinti részvételéről;

| b) | az érintett illetékes hatóságok által az 5. cikknek megfelelően elkészített SREP-jelentések és a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések benyújtása, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok 4. cikk (2) bekezdése szerinti hozzájárulásainak benyújtása; |
| --- | --- |

b)

az érintett illetékes hatóságok által az 5. cikknek megfelelően elkészített SREP-jelentések és a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések benyújtása, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok 4. cikk (2) bekezdése szerinti hozzájárulásainak benyújtása;

| c) | a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetének, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetének az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 6. cikk (6) bekezdése, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok részére a 4. cikk (3) bekezdése és (7) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

c)

a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetének, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetének az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 6. cikk (6) bekezdése, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok részére a 4. cikk (3) bekezdése és (7) bekezdése szerint;

| d) | párbeszéd az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok között a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetéről, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetéről a 7. cikk szerint; |
| --- | --- |

d)

párbeszéd az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok között a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetéről, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetéről a 7. cikk szerint;

| e) | a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentésnek, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésnek az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 8. cikk (2) bekezdése, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok részére a 4. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

e)

a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentésnek, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésnek az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 8. cikk (2) bekezdése, valamint az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok részére a 4. cikk (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (5) bekezdése szerint;

| f) | a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéhez, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez kapcsolódó, a 9. cikk (1) bekezdése szerinti hozzájárulások benyújtása az érintett illetékes hatóságok által az összevont felügyeletet ellátó hatósághoz; |
| --- | --- |

f)

a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéhez, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez kapcsolódó, a 9. cikk (1) bekezdése szerinti hozzájárulások benyújtása az érintett illetékes hatóságok által az összevont felügyeletet ellátó hatósághoz;

| g) | a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetének, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetének az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 10. cikk (6) bekezdése és a 11. cikk (5) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

g)

a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetének, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetének az összevont felügyeletet ellátó hatóság általi megküldése az érintett illetékes hatóságok részére a 10. cikk (6) bekezdése és a 11. cikk (5) bekezdése szerint;

| h) | konzultáció a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéről és a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéről az EU-szintű anyaintézménnyel és a csoporthoz tartozó intézményekkel, ha ezt a tagállam jogszabályai előírják; |
| --- | --- |

h)

konzultáció a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéről és a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéről az EU-szintű anyaintézménnyel és a csoporthoz tartozó intézményekkel, ha ezt a tagállam jogszabályai előírják;

| i) | párbeszéd az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok között a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéről, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéről; |
| --- | --- |

i)

párbeszéd az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok között a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéről, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéről;

| j) | a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat meghozatala a 12. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

j)

a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat meghozatala a 12. cikknek megfelelően;

| k) | a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat közlése az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok által az EU-szintű anyaintézmény és a csoporthoz tartozó intézmények felé a 13. cikknek megfelelően, |
| --- | --- |

k)

a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat közlése az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok által az EU-szintű anyaintézmény és a csoporthoz tartozó intézmények felé a 13. cikknek megfelelően,

| l) | megállapodás az együttes határozathozatali eljárás megtervezésének következő évi ütemtervéről. |
| --- | --- |

l)

megállapodás az együttes határozathozatali eljárás megtervezésének következő évi ütemtervéről.

(3)   Az együttes határozathozatali ütemterv megfelel a következő követelményeknek:

| a) | tükrözi az egyes feladatok terjedelmét és összetettségét, figyelembe véve a csoport tevékenységeinek terjedelmét, rendszerszintű fontosságát, jellegét, nagyságrendjét és összetettségét, valamint a csoport kockázati profilját; |
| --- | --- |

a)

tükrözi az egyes feladatok terjedelmét és összetettségét, figyelembe véve a csoport tevékenységeinek terjedelmét, rendszerszintű fontosságát, jellegét, nagyságrendjét és összetettségét, valamint a csoport kockázati profilját;

| b) | a lehetséges mértékben figyelembe veszi az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok által a 2013/36/EU irányelv 116. cikke (1) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdésében említett felügyeleti vizsgálati program keretében vállalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

b)

a lehetséges mértékben figyelembe veszi az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok által a 2013/36/EU irányelv 116. cikke (1) bekezdése c) pontjának harmadik albekezdésében említett felügyeleti vizsgálati program keretében vállalt kötelezettségeket.

(4)   Indokolt esetben – különösen a 20. és a 21. cikk alapján végrehajtott rendkívüli módosítás sürgősségének tükrözése érdekében – az együttes határozathozatali ütemtervet felül kell vizsgálni.

(5)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság, valamint az érintett illetékes hatóságok közlik a csoport felügyeletük alá tartozó intézményeivel – amennyiben ezek az intézmények érintettek – az együttes határozat tervezetének lényeges szempontjairól folytatott, a (2) bekezdés h) pontjában említett konzultáció előzetes dátumát.

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság, valamint az érintett illetékes hatóságok közlik a csoport felügyeletük alá tartozó intézményeivel a (2) bekezdés k) pontjában említett közlés becsült dátumát.

4. cikk

Az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok részvétele a csoportra vonatkozó kockázatértékelési eljárásban

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság dönthet úgy, hogy bevon egyéb illetékes hatóságokat és harmadik országbeli illetékes hatóságokat a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés vagy a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés elkészítésébe. Ez a döntés a fióktelep vagy intézmény csoporton belüli fontosságán és a helyi piacra gyakorolt jelentőségén alapul.

Az említett részvétel a 2013/36/EU irányelv VII. címe 1. fejezetének II. szakaszában, valamint adott esetben a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 54. és 58. cikkében meghatározottakkal egyenértékű titoktartási követelmények hatálya alá tartozik.

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok megvizsgálják az egyenértékűséget.

(2)   Amennyiben az összevont felügyeletet ellátó hatóság úgy dönt, hogy bevon a 2. cikk 2. pontja szerinti egyéb illetékes hatóságokat vagy harmadik országbeli illetékes hatóságokat, a hatóságok megállapodnak az egyéb illetékes hatóság vagy a harmadik országbeli illetékes hatóság részvételének hatóköréről. Ezek a megállapodások a következő célokat szolgálják:

| a) | hozzájárulás biztosítása az összevont felügyeletet ellátó hatóság számára a csoport kockázatértékelését és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésekhez; |
| --- | --- |

a)

hozzájárulás biztosítása az összevont felügyeletet ellátó hatóság számára a csoport kockázatértékelését és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésekhez;

| b) | az e bekezdés a) pontjában említett hozzájárulások mellékletként történő beépítése a csoport kockázatértékelését és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentések tervezetébe vagy végleges változatába. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjában említett hozzájárulások mellékletként történő beépítése a csoport kockázatértékelését és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentések tervezetébe vagy végleges változatába.

(3)   Amennyiben az összevont felügyeletet ellátó hatóság úgy dönt, hogy bevon egyéb illetékes hatóságokat vagy harmadik országbeli illetékes hatóságokat, az összevont felügyeletet ellátó hatóság csak valamennyi érintett illetékes hatóság hozzájárulásával bocsátja egyéb illetékes hatóságok vagy harmadik országbeli illetékes hatóságok rendelkezésére a csoport kockázatértékelését és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentések tervezetét vagy végleges változatát.

(4)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság teljes körűen tájékoztatja az érintett illetékes hatóságokat az egyéb illetékes hatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok kockázatértékelési eljárásban történő részvételének mértékéről, szintjéről és jellegéről, valamint arról, hogy hozzájárulásuk milyen mértékben hasznosult a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentésben.

5. cikk

A SREP-jelentések és a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések elkészítése

(1)   Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a leányvállalatokra vonatkozó kockázatértékelésnek a 2013/36/EU irányelv 113. cikkének (2) bekezdése szerinti kellő figyelembevételét az együttes határozatban, az érintett illetékes hatóságok időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig benyújtják az összevont felügyeletet ellátó hatósághoz SREP-jelentéseiket, valamint a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentéseiket a 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően.

(2)   A SREP-jelentéseket az I. mellékletben található tábla felhasználásával kell elkészíteni. A jelentéseket ki kell egészíteni a pontértékek II. melléklet 1. táblájának használatával készült összegzésével, valamint a tőkemegfelelőség értékelésének a II. melléklet 2. táblájának használatával készült összefoglalásával.

A likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentéseket az V. mellékletben található tábla felhasználásával kell elkészíteni. A jelentéseket ki kell egészíteni a pontértékek VI. melléklet 1. táblájának használatával készült összegzésével, valamint a likviditás értékelésének a VI. melléklet 2. táblájának használatával készült összefoglalásával.

A SREP-jelentések és a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések tartalmazhatnak releváns kiegészítő információkat is.

6. cikk

A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetének, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetének elkészítése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság elkészíti a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetét, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetét, amelyhez felhasználja az alábbiak mindegyikét:

| a) | az EU-szintű anyaintézményre és a csoportra vonatkozó saját SREP-jelentése, vagy a likviditási kockázat értékelését tartalmazó saját jelentése; |
| --- | --- |

a)

az EU-szintű anyaintézményre és a csoportra vonatkozó saját SREP-jelentése, vagy a likviditási kockázat értékelését tartalmazó saját jelentése;

| b) | a leányvállalatokra vonatkozóan az érintett illetékes hatóságok által benyújtott SREP-jelentések vagy a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések az 5. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a leányvállalatokra vonatkozóan az érintett illetékes hatóságok által benyújtott SREP-jelentések vagy a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentések az 5. cikknek megfelelően;

| c) | az egyéb illetékes hatóságoknak és a harmadik országbeli illetékes hatóságoknak a 4. cikk (2) bekezdése szerinti hozzájárulása. |
| --- | --- |

c)

az egyéb illetékes hatóságoknak és a harmadik országbeli illetékes hatóságoknak a 4. cikk (2) bekezdése szerinti hozzájárulása.

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett SREP-jelentéseket és a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentéseket az említett bekezdés c) pontja szerinti hozzájárulásokkal együtt mellékletként kell csatolni a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés vagy a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetéhez.

(3)   A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetében szerepeltetni kell az arra vonatkozó értékelés eredményeit, hogy a csoport és intézményei által alkalmazott rendszerek, stratégiák, eljárások és mechanizmusok, továbbá az általuk tartott szavatoló tőke és likvid eszközök biztosítják-e kockázataik fedezetét és megbízható kezelését.

(4)   A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetét a III. mellékletben található tábla felhasználásával kell elkészíteni. Ezt a jelentést ki kell egészíteni a pontértékek IV. melléklet 1. táblájának használatával készült összegzésével, valamint a tőkemegfelelőség értékelésének a IV. melléklet 2. táblájának használatával készült összefoglalásával.

A csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetét a VII. mellékletben található tábla felhasználásával kell elkészíteni. Ezt a jelentést ki kell egészíteni a pontértékek VIII. melléklet 1. táblájának használatával készült összegzésével, valamint a likviditás értékelésének a VIII. melléklet 2. táblájának használatával készült összefoglalásával.

(5)   Az arányosság elvének megfelelően az összevont felügyeletet ellátó hatóság biztosítja a következők mindegyikét:

| a) | az együttes értékelés tükrözi az intézmény csoporton belüli fontosságát és a helyi piacra gyakorolt jelentőségét; |
| --- | --- |

a)

az együttes értékelés tükrözi az intézmény csoporton belüli fontosságát és a helyi piacra gyakorolt jelentőségét;

| b) | a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezete, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezete ismerteti, hogyan vették figyelembe az említett fontosságot és jelentőséget. |
| --- | --- |

b)

a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezete, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezete ismerteti, hogyan vették figyelembe az említett fontosságot és jelentőséget.

(6)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldi az érintett illetékes hatóságoknak a jelentéstervezeteket a 3. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően.

(7)   A 4. cikk (3) bekezdésében említett megállapodástól függően az összevont felügyeletet ellátó hatóság a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetét, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetét megküldheti az egyéb illetékes hatóságoknak és a harmadik országbeli illetékes hatóságoknak is.

7. cikk

Párbeszéd a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetéről, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetéről

(1)   A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetéről, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetéről az érintett illetékes hatóságokkal folytatott párbeszéd formáját és terjedelmét az összevont felügyeletet ellátó hatóság határozza meg.

(2)   Adott esetben az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok megvitatják az egyedi SREP-jelentésekben és a 6. cikk (1) bekezdésében említett, a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentésekben megfogalmazott mennyiségi javaslatoknak, valamint a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetében és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetében foglalt mennyiségi javaslatoknak az egyeztetését.

(3)   A (2) bekezdésben említett mennyiségi javaslatok legalább a következőket tartalmazzák:

| a) | azon szavatoló tőke javasolt mértéke, amelyet az intézménycsoportnak konszolidált szinten és e csoport összes intézményének egyéni szinten tartania kell a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

a)

azon szavatoló tőke javasolt mértéke, amelyet az intézménycsoportnak konszolidált szinten és e csoport összes intézményének egyéni szinten tartania kell a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| b) | azon egyedi likviditási követelmények javasolt mértéke, amelyet az intézménycsoportnak konszolidált szinten és e csoport összes intézményének egyéni szinten teljesítenie kell a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerint. |
| --- | --- |

b)

azon egyedi likviditási követelmények javasolt mértéke, amelyet az intézménycsoportnak konszolidált szinten és e csoport összes intézményének egyéni szinten teljesítenie kell a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerint.

8. cikk

A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés véglegesítése

(1)   A 7. cikkben említett párbeszéd alapján az összevont felügyeletet ellátó hatóság – a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetére és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetére vonatkozó, a 6. cikkben említett formátum és tartalom felhasználásával – véglegesíti a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentést és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentést. Az összevont felügyeletet ellátó hatóság ismerteti a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentésben és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésben található lényeges módosításokat. A módosítások tükrözik a párbeszéd eredményét, továbbá tartalmazzák a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés vagy a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés mellékleteinek megfelelő módosításait.

(2)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldi az érintett illetékes hatóságoknak a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentést és a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentést a 3. cikk (2) bekezdése e) pontjának megfelelően.

(3)   A 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a tőkére vonatkozó együttes határozat meghozatalához rendelkezésre álló négy hónapos időszak kezdetét a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentésnek az érintett illetékes hatóságok részére történő megküldésétől kell számítani.

(4)   A 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a likviditásra vonatkozó együttes határozat meghozatalához rendelkezésre álló egy hónapos időszak kezdetét a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentésnek az érintett illetékes hatóságok részére történő megküldésétől kell számítani.

(5)   A 4. cikk (3) bekezdésében említett megállapodástól függően az összevont felügyeletet ellátó hatóság a csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés tervezetét, valamint a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés tervezetét megküldheti az egyéb illetékes hatóságoknak és a harmadik országbeli illetékes hatóságoknak is.

9. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez való hozzájárulás elkészítése

(1)   Az érintett illetékes hatóságok időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldik az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez való hozzájárulásaikat a 3. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően. A hozzájárulások kiterjednek az intézménycsoport valamennyi olyan intézményére, amely az együttes határozathozatal alkalmazási körébe tartozik.

(2)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság hozzájárul a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéhez. Hozzájárulása az alábbiak mindegyikét magában foglalja:

| a) | az összevont felügyeletet ellátó hatóság joghatóságában engedélyezett, egy csoporthoz tartozó valamennyi olyan intézmény egyedi szinten, amely az együttes határozathozatali eljárás alkalmazási körébe tartozik; |
| --- | --- |

a)

az összevont felügyeletet ellátó hatóság joghatóságában engedélyezett, egy csoporthoz tartozó valamennyi olyan intézmény egyedi szinten, amely az együttes határozathozatali eljárás alkalmazási körébe tartozik;

| b) | az intézménycsoport konszolidált szinten. |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport konszolidált szinten.

(3)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság hozzájárul a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez. Hozzájárulása az alábbiak mindegyikét magában foglalja:

| a) | az összevont felügyeletet ellátó hatóság joghatóságában engedélyezett, egy csoporthoz tartozó valamennyi olyan intézmény egyedi szinten, amely az együttes határozathozatali eljárás alkalmazási körébe tartozik; |
| --- | --- |

a)

az összevont felügyeletet ellátó hatóság joghatóságában engedélyezett, egy csoporthoz tartozó valamennyi olyan intézmény egyedi szinten, amely az együttes határozathozatali eljárás alkalmazási körébe tartozik;

| b) | az intézménycsoport konszolidált szinten. |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport konszolidált szinten.

(4)   A tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéhez kapcsolódó hozzájárulásoknak ki kell terjedniük a 10. cikkben felsorolt tételek mindegyikére.

(5)   A likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéhez kapcsolódó hozzájárulásoknak ki kell terjedniük a 11. cikkben felsorolt tételek mindegyikére.

10. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetének elkészítése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság elkészíti a tőkére vonatkozó együttes határozat teljes körűen megindokolt tervezetét a csoport és e csoport intézményei tekintetében. A tőkére vonatkozó együttes határozat tervezete tartalmazza az alábbi elemek mindegyikét:

| a) | az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a tőkére vonatkozó együttes határozathozatalba bevont érintett illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a tőkére vonatkozó együttes határozathozatalba bevont érintett illetékes hatóságok neve;

| b) | az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó;

| c) | hivatkozás a tőkére vonatkozó együttes határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a tőkére vonatkozó együttes határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra;

| d) | a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításnak a dátuma; |
| --- | --- |

d)

a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításnak a dátuma;

| e) | a 2013/36/EU irányelv 73. és 97. cikkének alkalmazásához kapcsolódó következtetés; |
| --- | --- |

e)

a 2013/36/EU irányelv 73. és 97. cikkének alkalmazásához kapcsolódó következtetés;

| f) | az intézménycsoport által konszolidált szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

f)

az intézménycsoport által konszolidált szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| g) | a csoport egyes intézményei által egyedi szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

g)

a csoport egyes intézményei által egyedi szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| h) | a csoport egyes intézményei által egyedi szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint. |
| --- | --- |

h)

a csoport egyes intézményei által egyedi szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint.

| i) | az intézménycsoport által konszolidált szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

i)

az intézménycsoport által konszolidált szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| j) | tájékoztatás az egyes intézményekre az 575/2013/EU rendelet 92. cikke, valamint a 2013/36/EU irányelv 103., 129., 130., 131. és 133. cikke alapján alkalmazandó prudenciális minimumkövetelményekről, valamint az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről; |
| --- | --- |

j)

tájékoztatás az egyes intézményekre az 575/2013/EU rendelet 92. cikke, valamint a 2013/36/EU irányelv 103., 129., 130., 131. és 133. cikke alapján alkalmazandó prudenciális minimumkövetelményekről, valamint az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről;

| k) | az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–i) pontban említett következtetések kapcsolódónak; |
| --- | --- |

k)

az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–i) pontban említett következtetések kapcsolódónak;

| l) | adott esetben a h) és i) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve. |
| --- | --- |

l)

adott esetben a h) és i) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett következtetés kiterjed az alábbi elemek mindegyikére:

| a) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei megbízható, eredményes és teljes körű stratégiákat és eljárásokat alkalmaznak-e a belső tőke értékelésére, fenntartására és eloszlására, valamint, hogy e stratégiák és eljárások naprakészek-e; |
| --- | --- |

a)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei megbízható, eredményes és teljes körű stratégiákat és eljárásokat alkalmaznak-e a belső tőke értékelésére, fenntartására és eloszlására, valamint, hogy e stratégiák és eljárások naprakészek-e;

| b) | annak értékelése, hogy a belső tőke összege, eloszlása, és fajtái megfelelőek-e az olyan jellegű és szintű kockázatok fedezésére, amelyekkel a csoport intézményei szembesülnek vagy szembesülhetnek; |
| --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy a belső tőke összege, eloszlása, és fajtái megfelelőek-e az olyan jellegű és szintű kockázatok fedezésére, amelyekkel a csoport intézményei szembesülnek vagy szembesülhetnek;

| c) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezették-e a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben megállapított követelmények teljesítéséhez szükséges megfelelő rendszereket, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezették-e a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben megállapított követelmények teljesítéséhez szükséges megfelelő rendszereket, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat;

| d) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei által alkalmazott rendszerek, stratégiák, eljárások és mechanizmusok biztosítják-e kockázataik fedezetét és megbízható kezelését; |
| --- | --- |

d)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei által alkalmazott rendszerek, stratégiák, eljárások és mechanizmusok biztosítják-e kockázataik fedezetét és megbízható kezelését;

| e) | tájékoztatás az a)–d) pont alapján megállapított hiányosságok kezelését célzó, a 2013/36/EU irányelv 102. cikke, valamint 104. cikke (1) bekezdésének b)–l) pontja szerinti felügyeleti intézkedések és hatáskörök alkalmazásáról. |
| --- | --- |

e)

tájékoztatás az a)–d) pont alapján megállapított hiányosságok kezelését célzó, a 2013/36/EU irányelv 102. cikke, valamint 104. cikke (1) bekezdésének b)–l) pontja szerinti felügyeleti intézkedések és hatáskörök alkalmazásáról.

(3)   Az (1) bekezdés f) és g) pontjában említett következtetéseknek kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés e) pontjában említett következtetéshez, amely alátámasztja azokat.

(4)   Az (1) bekezdés h) és i) pontjában említett következtetések teljesítik az alábbi követelmények mindegyikét:

| a) | azokat összeg vagy arány, vagy a kettő kombinációja formájában kell kifejezni; |
| --- | --- |

a)

azokat összeg vagy arány, vagy a kettő kombinációja formájában kell kifejezni;

| b) | részletezik a szükséges kiegészítő szavatoló tőke minőségét; |
| --- | --- |

b)

részletezik a szükséges kiegészítő szavatoló tőke minőségét;

| c) | kapcsolódnak az (1) bekezdés e) pontjában említett következtetéshez, amely alátámasztja azokat. |
| --- | --- |

c)

kapcsolódnak az (1) bekezdés e) pontjában említett következtetéshez, amely alátámasztja azokat.

(5)   A csoport intézményeit egyedi szinten érintő következtetéseknek és az intézménycsoportot konszolidált szinten érintő következtetéseknek egyértelműen azonosíthatónak kell lenniük a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetében.

(6)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldi az érintett illetékes hatóságoknak a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetét a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően.

11. cikk

A likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetének elkészítése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság elkészíti a likviditásra vonatkozó együttes határozat teljes körűen megindokolt tervezetét. A likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezete tartalmazza az alábbi elemek mindegyikét:

| a) | az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a likviditásra vonatkozó együttes határozathozatalba bevont érintett illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a likviditásra vonatkozó együttes határozathozatalba bevont érintett illetékes hatóságok neve;

| b) | az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó;

| c) | hivatkozás a likviditásra vonatkozó együttes határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a likviditásra vonatkozó együttes határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra;

| d) | a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításnak a dátuma; |
| --- | --- |

d)

a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításnak a dátuma;

| e) | a csoport likviditási megfelelésére vonatkozó következtetés konszolidált szinten; |
| --- | --- |

e)

a csoport likviditási megfelelésére vonatkozó következtetés konszolidált szinten;

| f) | a csoporton belüli intézmények likviditási megfelelésére vonatkozó következtetés egyedi szinten; |
| --- | --- |

f)

a csoporton belüli intézmények likviditási megfelelésére vonatkozó következtetés egyedi szinten;

| g) | azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően az egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat a csoporton belüli intézmények vonatkozásában egyedi szinten és a csoport vonatkozásában konszolidált szinten; |
| --- | --- |

g)

azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően az egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat a csoporton belüli intézmények vonatkozásában egyedi szinten és a csoport vonatkozásában konszolidált szinten;

| h) | tájékoztatás az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről; |
| --- | --- |

h)

tájékoztatás az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről;

| i) | az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–g) pontban említett következtetések kapcsolódónak; |
| --- | --- |

i)

az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–g) pontban említett következtetések kapcsolódónak;

| j) | adott esetben a g) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve. |
| --- | --- |

j)

adott esetben a g) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve.

(2)   Az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett következtetés kiterjed az alábbi elemek mindegyikére:

| a) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezettek-e a likviditási kockázat megfelelő időtávokon történő azonosítására, mérésére, kezelésére és nyomon követésére szolgáló megbízható stratégiákat, szabályzatokat, eljárásokat és rendszereket; |
| --- | --- |

a)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezettek-e a likviditási kockázat megfelelő időtávokon történő azonosítására, mérésére, kezelésére és nyomon követésére szolgáló megbízható stratégiákat, szabályzatokat, eljárásokat és rendszereket;

| b) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei által egyedi szinten, illetve a csoport által konszolidált szinten tartott likvid eszközök megfelelő fedezetet biztosítanak-e a likviditási kockázatokra; |
| --- | --- |

b)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei által egyedi szinten, illetve a csoport által konszolidált szinten tartott likvid eszközök megfelelő fedezetet biztosítanak-e a likviditási kockázatokra;

| c) | annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezették-e a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben megállapított követelmények teljesítéséhez szükséges megfelelő rendszereket, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy a csoport intézményei bevezették-e a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben megállapított követelmények teljesítéséhez szükséges megfelelő rendszereket, stratégiákat, eljárásokat és mechanizmusokat;

(3)   Az (1) bekezdés g) pontjában említett következtetés részletesen bemutatja a megtett intézkedések jellegét. Ha az intézkedések a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerinti egyedi likviditási követelményekhez kapcsolódnak, akkor a következtetés részletezi az említett egyedi likviditási követelményeket.

(4)   A csoport intézményeit egyedi szinten érintő következtetéseknek és az intézménycsoportot konszolidált szinten érintő következtetéseknek egyértelműen azonosíthatónak kell lenniük a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetében.

(5)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldi az érintett illetékes hatóságoknak a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetét a 3. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően.

12. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozathozatal és a likviditásra vonatkozó együttes határozathozatal

(1)   Az érintett illetékes hatóságokkal a tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetéről, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetéről folytatott, a 3. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett párbeszédet követően az összevont felügyeletet ellátó hatóság a tervezeteket a határozatok véglegesítéséhez szükséges mértékben módosítja.

(2)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság megállapodik valamennyi érintett illetékes hatósággal a tőkére vonatkozó együttes határozatról és a likviditásra vonatkozó együttes határozatról.

(3)   A megállapodást az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak, valamint az érintett illetékes hatóságoknak a saját illetékes hatóságuk nevében szerződéskötésre jogosult képviselői írásba foglalják.

13. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat közlése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldi az EU-szintű anyaintézmény vezető testületének a tőkére vonatkozó együttes határozatot, valamint a likviditásra vonatkozó együttes határozatot a 3. cikk (2) bekezdése k) pontjának megfelelően. Az összevont felügyeletet ellátó hatóság értesíti az érintett illetékes hatóságokat a határozatok közléséről.

(2)   A tagállami érintett illetékes hatóságok időben, legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig megküldik a szóban forgó tagállamban engedélyezett intézmények vezető testülete részére a tőkére vonatkozó együttes határozatnak vagy a likviditásra vonatkozó együttes határozatnak az említett intézmények szempontjából releváns megfelelő részeit a 3. cikk (2) bekezdése k) pontjának megfelelően.

(3)   Indokolt esetben az összevont felügyeletet ellátó hatóság megvitatja az EU-szintű anyaintézménnyel a tőkére vonatkozó együttes határozatot és a likviditásra vonatkozó együttes határozatot a határozatok részleteinek és alkalmazásának ismertetése céljából.

(4)   A tagállami érintett illetékes hatóságok adott esetben egyeztetik a tagállamban letelepedett intézményekkel a tőkére vonatkozó együttes határozatnak vagy a likviditásra vonatkozó együttes határozatnak az említett intézmények szempontjából releváns megfelelő részeit a határozatok részleteinek és alkalmazásának ismertetése céljából.

14. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat alkalmazásának nyomon követése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság közli az érintett illetékes hatósággal a 13. cikk (3) bekezdésében említett egyeztetés eredményét, ha az EU-szintű anyaintézménynek végre kell hajtania az alábbi intézkedések bármelyikét:

| a) | kiegészítő szavatolótőke-követelmények teljesítése egyedi vagy konszolidált szinten a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

a)

kiegészítő szavatolótőke-követelmények teljesítése egyedi vagy konszolidált szinten a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| b) | a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák vagy releváns megállapítások kezelése, vagy a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerinti egyedi likviditási követelmények teljesítése egyedi vagy konszolidált szinten. |
| --- | --- |

b)

a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák vagy releváns megállapítások kezelése, vagy a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerinti egyedi likviditási követelmények teljesítése egyedi vagy konszolidált szinten.

(2)   A tagállami érintett illetékes hatóságok közlik az összevont felügyeletet ellátó hatósággal a 13. cikk (4) bekezdésében említett egyeztetés eredményét, ha a szóban forgó tagállamban engedélyezett intézménynek végre kell hajtania az alábbi intézkedések bármelyikét:

| a) | kiegészítő szavatolótőke-követelmények teljesítése egyedi szinten a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint; |
| --- | --- |

a)

kiegészítő szavatolótőke-követelmények teljesítése egyedi szinten a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint;

| b) | a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák vagy releváns megállapítások kezelése, vagy a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerinti egyedi likviditási követelmények teljesítése egyedi szinten. |
| --- | --- |

b)

a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák vagy releváns megállapítások kezelése, vagy a 2013/36/EU irányelv 105. cikke szerinti egyedi likviditási követelmények teljesítése egyedi szinten.

(3)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság továbbítja a (2) bekezdésben említett egyeztetés eredményét a többi érintett illetékes hatósághoz.

(4)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok nyomon követik azoknak a tőkére vonatkozó együttes határozatoknak és likviditásra vonatkozó együttes határozatoknak az alkalmazását, amelyek a csoport felügyeletük alá tartozó minden egyes intézménye szempontjából relevánsak.

III. FEJEZET

NÉZETKÜLÖNBSÉGEK ÉS AZ EGYÜTTES HATÁROZAT HIÁNYÁBAN HOZOTT HATÁROZATOK

NÉZETKÜLÖNBSÉGEK ÉS AZ EGYÜTTES HATÁROZAT HIÁNYÁBAN HOZOTT HATÁROZATOK

15. cikk

Határozathozatal együttes határozat hiányában

(1)   Amennyiben a 8. cikk (3) vagy (4) bekezdésében említett időszakon belül az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok nem hoznak tőkére vonatkozó együttes határozatot vagy likviditásra vonatkozó együttes határozatot, a 2013/36/EU irányelv 113. cikkének (3) bekezdésében említett határozatokat írásba kell foglalni, és az alábbiak közül a későbbi időpontban kell meghozni:

| a) | a 8. cikk (3), illetve (4) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (3), illetve (4) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap;

| b) | a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

b)

a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap;

| c) | az EBH által a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (3) bekezdésének első vagy második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap. |
| --- | --- |

c)

az EBH által a 2013/36/EU irányelv 113. cikke (3) bekezdésének első vagy második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap.

(2)   Az érintett illetékes hatóságok közlik az összevont felügyeletet ellátó hatósággal az együttes határozat hiányában egyedi szinten általuk meghozott határozatokat.

(3)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság a (2) bekezdésben említett határozatokat az általa egyedi és konszolidált szinten hozott határozatokkal együtt egyetlen dokumentumba foglalja, amelyet megküld valamennyi érintett illetékes hatóság részére.

(4)   Amennyiben sor került az EBH-val folytatott konzultációra, a (3) bekezdésben említett dokumentumnak indokolnia kell az EBH által adott tanácstól való eltéréseket.

16. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére vonatkozó határozatok elkészítése

(1)   A tőkére vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére vonatkozó határozatot az alábbi elemek mindegyikét tartalmazó dokumentumba kell foglalni:

| a) | a tőkére vonatkozó határozatot hozó, összevont felügyeletet ellátó hatóság és érintett illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

a tőkére vonatkozó határozatot hozó, összevont felügyeletet ellátó hatóság és érintett illetékes hatóságok neve;

| b) | az intézménycsoport vagy a csoporthoz tartozó olyan intézmény neve, amelyhez a tőkére vonatkozó határozat kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport vagy a csoporthoz tartozó olyan intézmény neve, amelyhez a tőkére vonatkozó határozat kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó;

| c) | hivatkozás a tőkére vonatkozó határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a tőkére vonatkozó határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra;

| d) | a tőkére vonatkozó határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a tőkére vonatkozó határozat dátuma;

| e) | a 2013/36/EU irányelv 73. és 97. cikkének alkalmazásához kapcsolódó következtetés; |
| --- | --- |

e)

a 2013/36/EU irányelv 73. és 97. cikkének alkalmazásához kapcsolódó következtetés;

| f) | a konszolidált szinten hozott, tőkére vonatkozó határozatok esetében az intézménycsoport által konszolidált szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

f)

a konszolidált szinten hozott, tőkére vonatkozó határozatok esetében az intézménycsoport által konszolidált szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| g) | egyedi alapon hozott, tőkére vonatkozó határozat esetében a releváns intézmény által egyedi szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

g)

egyedi alapon hozott, tőkére vonatkozó határozat esetében a releváns intézmény által egyedi szinten tartott szavatoló tőke megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| h) | a tőkére vonatkozó, konszolidált szinten hozott határozatok esetében a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az intézménycsoport által konszolidált szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

h)

a tőkére vonatkozó, konszolidált szinten hozott határozatok esetében a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az intézménycsoport által konszolidált szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés;

| i) | a tőkére vonatkozó, egyedi szinten hozott határozatok esetében a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a releváns intézmény által egyedi szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

i)

a tőkére vonatkozó, egyedi szinten hozott határozatok esetében a 2013/36/EU irányelv 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a releváns intézmény által egyedi szinten tartandó szavatoló tőke szintjére vonatkozó következtetés;

| j) | tájékoztatás a releváns intézményekre az 575/2013/EU rendelet 92. cikke, valamint a 2013/36/EU irányelv 103., 129., 130., 131. és 133. cikke alapján alkalmazandó prudenciális minimumkövetelményekről, valamint az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről; |
| --- | --- |

j)

tájékoztatás a releváns intézményekre az 575/2013/EU rendelet 92. cikke, valamint a 2013/36/EU irányelv 103., 129., 130., 131. és 133. cikke alapján alkalmazandó prudenciális minimumkövetelményekről, valamint az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről;

| k) | az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–i) pontban említett következtetések kapcsolódónak; |
| --- | --- |

k)

az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–i) pontban említett következtetések kapcsolódónak;

| l) | adott esetben az egyéb érintett illetékes hatóságok, illetve az összevont felügyeletet ellátó hatóság által kifejtett kockázatértékelés, álláspontok és fenntartások figyelembevételének ismertetése; |
| --- | --- |

l)

adott esetben az egyéb érintett illetékes hatóságok, illetve az összevont felügyeletet ellátó hatóság által kifejtett kockázatértékelés, álláspontok és fenntartások figyelembevételének ismertetése;

| m) | adott esetben a h) és i) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve. |
| --- | --- |

m)

adott esetben a h) és i) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve.

(2)   Adott esetben az együttes határozat hiányában egyedi vagy konszolidált szinten hozott, tőkére vonatkozó határozatok megfelelnek a 10. cikk (2)–(4) bekezdésében megállapított követelményeknek.

17. cikk

A likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott likviditási határozatok elkészítése

(1)   A likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, likviditásra vonatkozó határozatot az alábbi elemek mindegyikét tartalmazó dokumentumba kell foglalni:

| a) | a likviditásra vonatkozó határozatot hozó összevont felügyeletet ellátó hatóság és érintett illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

a likviditásra vonatkozó határozatot hozó összevont felügyeletet ellátó hatóság és érintett illetékes hatóságok neve;

| b) | az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az intézménycsoport neve és a csoport valamennyi olyan intézményének felsorolása, amelyhez a likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezete kapcsolódik és amelyre az alkalmazandó;

| c) | hivatkozás a likviditásra vonatkozó határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra; |
| --- | --- |

c)

hivatkozás a likviditásra vonatkozó határozatok elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra;

| d) | a likviditásra vonatkozó határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a likviditásra vonatkozó határozat dátuma;

| e) | a konszolidált szinten hozott, likviditásra vonatkozó határozatok esetében az intézménycsoport konszolidált szintű likviditási megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

e)

a konszolidált szinten hozott, likviditásra vonatkozó határozatok esetében az intézménycsoport konszolidált szintű likviditási megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| f) | az egyedi szinten hozott, likviditásra vonatkozó határozatok esetében a releváns intézmény egyedi szintű likviditási megfelelőségére vonatkozó következtetés; |
| --- | --- |

f)

az egyedi szinten hozott, likviditásra vonatkozó határozatok esetében a releváns intézmény egyedi szintű likviditási megfelelőségére vonatkozó következtetés;

| g) | konszolidált alapon hozott, likviditásra vonatkozó határozat esetében azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően az egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat a csoport tekintetében konszolidált szinten; |
| --- | --- |

g)

konszolidált alapon hozott, likviditásra vonatkozó határozat esetében azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően az egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat a csoport tekintetében konszolidált szinten;

| h) | egyedi alapon hozott, likviditásra vonatkozó határozat esetében azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően a releváns intézményre vonatkozó egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat; |
| --- | --- |

h)

egyedi alapon hozott, likviditásra vonatkozó határozat esetében azon intézkedésekre vonatkozó következtetés, amelyek a likviditási felügyelethez kapcsolódó jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelésére szolgálnak, beleértve a 2013/36/EU irányelv 86. cikke alapján a szervezet és a kockázatkezelés megfelelőségéhez kapcsolódókat, valamint az említett irányelv 105. cikkének megfelelően a releváns intézményre vonatkozó egyedi likviditási követelmények szükségességéhez kapcsolódókat;

| i) | az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–h) pontban említett következtetések kapcsolódónak; |
| --- | --- |

i)

az a vonatkozási időpont, amelyhez az e)–h) pontban említett következtetések kapcsolódónak;

| j) | tájékoztatás az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről; |
| --- | --- |

j)

tájékoztatás az egyéb releváns prudenciális vagy makroprudenciális követelményekről, iránymutatásokról, ajánlásokról vagy figyelmeztetésekről;

| k) | adott esetben az egyéb érintett illetékes hatóságok, illetve az összevont felügyeletet ellátó hatóság által kifejtett kockázatértékelés, álláspontok és fenntartások figyelembevételének ismertetése; |
| --- | --- |

k)

adott esetben az egyéb érintett illetékes hatóságok, illetve az összevont felügyeletet ellátó hatóság által kifejtett kockázatértékelés, álláspontok és fenntartások figyelembevételének ismertetése;

| l) | adott esetben a g)–h) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve. |
| --- | --- |

l)

adott esetben a g)–h) pontban említett következtetések végrehajtási ütemterve.

(2)   A likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában egyedi vagy konszolidált szinten hozott, likviditásra vonatkozó határozatok megfelelnek a 11. cikk (2)–(3) bekezdésében megállapított követelményeknek.

18. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére, illetve likviditásra vonatkozó határozatok közlése

(1)   Az összevont felügyeletet ellátó hatóság megküldi az EU-szintű anyaintézmény vezető testületének a 15. cikk (3) bekezdésében említett határozatot.

(2)   A tagállami érintett illetékes hatóságok megküldik a szóban forgó tagállamban engedélyezett intézmények vezető testülete részére az (1) bekezdésben említett határozat az adott intézmények szempontjából releváns megfelelő részeit.

(3)   Indokolt esetben az összevont felügyeletet ellátó hatóság egyeztet az EU-szintű anyaintézménnyel a határozatról a tőkére vonatkozó együttes határozat vagy a likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére, illetve likviditásra vonatkozó határozatok részleteinek, valamint a határozatok alkalmazásának ismertetése céljából.

(4)   A tagállami érintett illetékes hatóságok adott esetben egyeztetik az e tagállamban letelepedett intézményekkel a tőkére vonatkozó együttes határozat vagy a likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére, illetve likviditásra vonatkozó határozatoknak az említett intézmények szempontjából releváns részeit, e határozatok részleteinek és alkalmazásának ismertetése céljából.

19. cikk

A tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére, illetve likviditásra vonatkozó határozatok alkalmazásának nyomon követése

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az érintett illetékes hatóságok nyomon követik a tőkére vonatkozó együttes határozat és a likviditásra vonatkozó együttes határozat hiányában hozott, tőkére, illetve likviditásra vonatkozó azon határozatok alkalmazását, amelyek relevánsak a csoport felügyeletük alá tartozó minden egyes intézménye szempontjából.

IV. FEJEZET

AZ EGYÜTTES HATÁROZATOK ÉS AZ EGYÜTTES HATÁROZAT HIÁNYÁBAN HOZOTT HATÁROZATOK MÓDOSÍTÁSA ÉS RENDKÍVÜLI MÓDOSÍTÁSA

AZ EGYÜTTES HATÁROZATOK ÉS AZ EGYÜTTES HATÁROZAT HIÁNYÁBAN HOZOTT HATÁROZATOK MÓDOSÍTÁSA ÉS RENDKÍVÜLI MÓDOSÍTÁSA

20. cikk

Az együttes határozatok rendkívüli módosítása

(1)   A tőkére vagy likviditásra vonatkozó együttes határozat rendkívüli módosítására irányuló, az összevont felügyeletet ellátó hatóság vagy valamely érintett illetékes hatóság által a 2013/36/EU irányelv 113. cikkének (4) bekezdése alapján kezdeményezett kérést az összevont felügyeletet ellátó hatóság valamennyi érintett illetékes hatósággal közli. A rendkívüli módosítás során a 9–14. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

(2)   Amennyiben valamely érintett illetékes hatóság EU-szintű anyaintézménytől, EU-szintű pénzügyi holdingtársaság anyavállalattól vagy EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalattól eltérő intézménnyel összefüggésben egy együttes határozat módosítását kéri az összevont felügyeletet ellátó hatósággal való kétoldalú egyeztetés révén, a kérést írásba kell foglalni és teljes körűen meg kell indokolni.

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság valamennyi érintett illetékes hatósággal közli az első albekezdésben említett kérést. A kérés magában foglalja a 10. cikkben megállapított követelményeknek megfelelő, tőkére vonatkozó együttes határozat tervezetét, vagy a 11. cikkben megállapított követelményeknek megfelelő, likviditásra vonatkozó együttes határozat tervezetét. Az összevont felügyeletet ellátó hatóság megjelöli azt a határidőt, ameddig az érintett illetékes hatóságok észrevételt tehetnek azzal kapcsolatban, hogy a módosítás kétoldalú egyeztetést igényel-e.

Ha a meghatározott határidőn belül egyik érintett illetékes hatóságtól sem érkezik a rendkívüli módosítás nem kétoldalú egyeztetésére irányuló kérés, akkor az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a rendkívüli módosítást kérő érintett illetékes hatóság kétoldalú alapon hozzájárul az együttes határozatra vonatkozó megállapodáshoz és meghozza ezt a megállapodást.

(3)   Ha az érintett illetékes hatóság nem kíván a 9. cikk szerint hozzájárulni a módosított együttes határozathoz, akkor az összevont felügyeletet ellátó hatóság a módosított együttes határozatot az illetékes hatóságnak az együttes határozathoz megfogalmazott legutóbbi hozzájárulása alapján készíti el.

21. cikk

Az együttes határozat hiányában hozott határozatok éves és rendkívüli módosítása

(1)   Az együttes határozat hiányában hozott határozatok éves módosítását a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott lépéseknek megfelelően kell elvégezni, amennyiben az egyes lépések a 2013/36/EU irányelv 97. cikke (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából relevánsak.

(2)   Az együttes határozat hiányában a 113. cikk (4) bekezdése alapján hozott határozat rendkívüli módosítása során a 2013/36/EU irányelv 9–14. cikkében megállapított eljárást kell alkalmazni.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottság határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A SREP-JELENTÉSHEZ

A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásról készült jelentés (SREP) kiegészül a pontértékek összesítésével (1. tábla), valamint a tőkemegfelelés értékelésével (2. tábla).

Image 2

Intézmény:

Az intézmény kategóriája:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint, az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR):

Illetékes hatóság:

Általános SREP-értékelés

Teljes SREP-pontérték (a tőkemegfelelés és a likviditási megfelelés értékelését követően):

Ebben a szakaszban az alábbi szakaszokban közölt értékelések összesítését kell megadni.

A tőkemegfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása; 2) az együttes határozatra irányuló előzetes javaslat, amely magában foglalja az adott csoporttag szintjén értékelt szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot, továbbá a 2013/36/EU irányelv (CRD) VII. címének 4. fejezetében, valamint az 575/2013/EU rendeletben (CRR) megállapított követelményeken felüli szavatoló tőke szükséges mértékét; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 4) a tőkével kapcsolatos egyéb felügyeleti intézkedések bemutatása (1).

Ebben a szakaszban ismertetni kell a SREP-tőkebecslések levezetését, valamint a tőkemegfelelés belső értékelési eljárása szerinti tőkebecslések figyelembevételének módját, amennyiben azok megbízhatónak tekinthetők.

A likviditási megfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a likviditási megfelelés értékelésének összefoglalása; 2) az együttes határozatra irányuló javaslat, amely magában foglalja az adott csoporttag szintjén értékelt megfelelő likviditásra vonatkozó nyilatkozatot, továbbá adott esetben a szükséges felügyeleti intézkedéseket; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 4) adott esetben a feltárt hiányosságok kezelését célzó egyéb felügyeleti intézkedések ismertetése.

A likviditásra vonatkozó együttes határozat időzítésétől függően az értékelésnek tükröznie kell a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés megállapításait (lásd az 5. mellékletben található mintadokumentumot), vagy módosított értékelést kell adnia.

(1) Pl. az osztalékfizetésre vonatkozó korlátozások.

Image 3

A. Az üzleti modell elemzése (megvalósíthatóság és fenntarthatóság)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: az üzleti modell, a stratégia és a pénzügyi helyzet alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) a jelenlegi üzleti modell megvalósíthatóságának, valamint a stratégia fenntarthatóságának felügyeleti értékelése; valamint 3) releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

B. Belső irányítási rendszer

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a belső irányítási keretrendszer alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított hiányosságok; 3) a CRR és a CRD belső irányítási követelmények tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C. Fizetőképességi kockázatok

C.1 Hitel- és partnerkockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.2 Elszámolási/teljesítési kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.3 Belső koncentrációs kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Image 4

C.4 Piaci kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.5 Banki könyvi kamatláb-kockázat (IRRBB)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.6 Működési kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.7 Túlzott tőkeáttétel kockázata

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.8 Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok (részletes meghatározással)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) az egyéb feltárt fizetőképességi kockázatok alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Image 5

D. Likviditási kockázatok

likviditási kockázat általános pontértéke:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

A likviditásra vonatkozó együttes határozat időzítésétől függően az értékelésnek tükröznie kell a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés megállapításait (lásd az 5. mellékletben található mintadokumentumot), vagy módosított értékelést kell adnia.

Ha a likviditási és finanszírozási kockázatok értékelése a finanszírozási kockázatokkal kapcsolatban olyan jelentős problémát tár fel, amely a megnövekedett finanszírozási költségek hatásainak csökkentése érdekében tőkeallokációt igényel, akkor – amennyiben releváns – be kell mutatni, hogy az milyen módon jelenik meg a kiegészítő szavatolótőke-követelményben.

E. Rendszerkockázat

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 3) felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

F. A tőkemegfelelés belső értékelési eljárása (ICAAP) szerinti felülvizsgálat

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) az ICAAP-keretrendszer megbízhatóságára vonatkozó értékelés megállapításainak, valamint a kockázatok intézmény általi számszerűsítésének és a belső tőke ennek megfelelő elosztásának az összefoglalása; 2) az ICAAP-keretrendszer alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 3) azonosított hiányosságok; 4) a CRR és a CRD ICAAP tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 5) az intézmény által meghozandó mérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Ebben a szakaszban nyilatkozni kell továbbá arról, hogy az ICAAP szerinti becslések megbízhatónak tekinthetők-e, és felhasználhatók-e a tőkemegfelelés értékelése során.

G. A kockázatok közötti diverzifikáció hatásai

Az ICAAP szerinti értékelések eredményeinek, valamint a belső tőkére vonatkozó becsléseknek a figyelembevételével – kizárólag a diverzifikációs hatások megjelenítése esetén – ebben a szakaszban kell ismertetni a diverzifikációs hatásokat, valamint azt, hogy a diverzifikációs hatások előnyei milyen mértékben vehetők figyelembe a tőkemegfelelés meghatározása során.

Image 6

H. A stressztesztek eredménye

Ebben a szakaszban kell összesíteni az intézmények által végzett saját stressztesztek eredményeit és a tőkemegfelelésre gyakorolt hatását, valamint a felügyeleti stressztesztekkel való összeegyeztetését, adott esetben a stressztesztelési puffer levezetésének bemutatásával.

Egyéb releváns információk

Ebben a szakaszban azokat a feljebb nem közölt egyéb információkat kell megadni, amelyeket az illetékes hatóság a csoport kockázatértékelése szempontjából lényegesnek tart.

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az EGT-n belüli fogadó illetékes hatóságok által elfogadott mennyiségi mutatók (a felügyeleti kollégiumokra vonatkozó szabályozás- és végrehajtás-technikai standardok alapján)

Az együttes kockázatértékelésre vonatkozó jelentés kidolgozása során az együttes határozathozatal céljából átadásra kijelölt mennyiségi mutatók felsorolása.

---

II. MELLÉKLET

A FELÜGYELETI FELÜLVIZSGÁLATI ÉS ÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁS (SREP) KERETÉBEN KÉSZÜLT JELENTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TÁBLA

1. tábla

A pontértékek összesítése

Image 7

Intézmény:

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

SREP-elemek

Pontérték

A.

Üzleti modell (megvalósíthatóság és fenntarthatóság)

B.

Belső irányítási rendszer

C.

Fizetőképességi kockázatok

C.1

Hitel- és partnerkockázat

C.2

Elszámolási/teljesítési kockáza

C.3

Együttes koncentrációs kockáza

C.4

Piaci kockázat

C.5

IRRBB

C.6

Működési kockázat

C.7

Túlzott tőkeáttétel kockázata

C.8

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

C.9

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

D.

Likviditási kockázatok

[a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés eredményeinek megfelelően]

A pontértékeknek összhangban kell lenniük a likviditásra vonatkozó együttes határozat megfelelő értékeléseivel. A likviditásra vonatkozó együttes határozat időzítésétől függően az értékelésnek tükröznie kell a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés megállapításait vagy módosított értékelést kell adnia.

E.

Rendszerkockázat (az a kockázat, amelyet az intézmény jelent a rendszerre)

Teljes SREP-pontérték

2. tábla

2. tábla

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

Image 8

Intézmény:

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

SREP-elemek

Emlékeztető tételek

Teljes SREP-tőkekövetelmény / becslés

(adott esetben beleértve a felügyeleti közelítő értéket)

(millió EUR)

Az 1. pillér szerinti tőkekövetelmények

(adott esetben)

(millió EUR )

ICAAP becslés

(millió EUR)

A.

Üzleti modell (megvalósíthatóság és fenntarthatóság)

B.

Belső irányítási rendszer

C.

Fizetőképességi kockázatok (kockázatok és ellenőrzések)

C.1

Hitel- és partnerkockázat

C.2

Elszámolási/teljesítési kockázat

C.3

Együttes koncentrációs kockázat

C.4

Piaci kockázat

C.5

IRRBB

C.6

Működési kockázat

C.7

Túlzott tőkeáttétel kockázata

C.8

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

C.9

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

D.

Likviditási kockázatok

Finanszírozási kockázat (a finanszírozási terv költségei)

E.

Rendszerkockázat (az a kockázat, amelyet az intézmény jelent a rendszerre)

F.

A kockázatok közötti diverzifikáció hatásai

G.

Tőketervezés / Stressztesztelési puffer (adott esetben)

Tőketervezés / stressztesztelési puffer az ICAAP-stressztesztek eredményei alapján (adott esetben)

Az ICAAP-stressztesztek összeegyeztetése a felügyeleti stressztesztekkel és az ebből eredő tőketervezés / stressztesztelési puffer (adott esetben)

Image 9

H.

SREP-tőkeszükséglet (előzetes javaslat az együttes határozathozatalhoz)

Teljes tőkekövetelmény / becslés

Az 1. pillér szerinti tőkekövetelmények összesen

Tőkére vonatkozó becslés összesen az ICAAP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

A tőkemegfelelés értékelése (a tőke megfelelőként/nem megfelelőként értékelhető)

Megfelelő/Nem megfelelő

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Emlékeztető tételek (értékek a vonatkozási időpontban)

Összes szavatoló tőke (millió EUR) a vonatkozási időpontban

Alapvető szavatoló tőke (Tier 1) a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Elsődleges alapvető szavatoló tőke (Common Equity Tier 1) a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Kockázattal súlyozott eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének megfelelően a székhely szerinti tagállamban alkalmazandó szavatolótőke-követelmények, figyelembe véve az említett rendelet 458. cikke szerint elfogadott vagy elismert intézkedéseket, valamint a tizedik részében megállapított átmeneti rendelkezéseket.

A tőkefenntartási puffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 129. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 130. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

A rendszerkockázati tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 133. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer, illetve az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 128. cikke (3) és (4) bekezdésének megfelelően fenn kell tartania.

Az intézményre alkalmazandó egyéb prudenciális követelmények, többek között a 2013/36/EU irányelv 103. cikkének előírásai, az EBH és az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális intézkedései és ajánlásai.

---

III. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A CSOPORT KOCKÁZATÉRTÉKELÉSÉT TARTALMAZÓ JELENTÉSHEZ

A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentéshez mellékletként csatolni kell az érintett illetékes hatóságok által benyújtott valamennyi SREP-jelentést. A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés kiegészül a pontértékek összesítésével (1. tábla), valamint a tőkemegfelelés értékelésével (2. tábla).

Image 10

Csoport:

A csoport kategóriája:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint, az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR):

A csoport általános SREP-értékelése

Teljes SREP-pontérték (a tőkemegfelelés és a likviditási megfelelés értékelését követően):

Ebben a szakaszban az alábbi szakaszokban közölt értékelések összesítését kell megadni.

A tőkemegfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása; 2) az együttes határozatra irányuló javaslat, amely magában foglalja a csoport szintjén értékelt szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot, továbbá a 2013/36/EU irányelv (CRD) VII. címének 4. fejezetében, valamint az 575/2013/EU rendeletben (CRR) megállapított követelményeken felüli szavatoló tőke szükséges mértékét; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 3) a tőkével kapcsolatos egyéb felügyeleti intézkedések bemutatása (1).

Ebben a szakaszban ismertetni kell a SREP-tőkebecslések levezetését, valamint a tőkemegfelelés belső értékelési eljárása szerinti tőkebecslések figyelembevételének módját, amennyiben azok megbízhatónak tekinthetők.

A likviditási megfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a likviditási megfelelés értékelésének összefoglalása; 2) az együttes határozatra irányuló javaslat, amely magában foglalja a csoport szintjén értékelt likviditási megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot, továbbá adott esetben a szükséges felügyeleti intézkedéseket; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 4) adott esetben a feltárt hiányosságok kezelését célzó egyéb felügyeleti intézkedések ismertetése.

A likviditásra vonatkozó együttes határozat időzítésétől függően az értékelésnek tükröznie kell a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés megállapításait (lásd az 7. mellékletben található mintadokumentumot), vagy módosított értékelést kell adnia.

(1) Pl. az osztalékfizetésre vonatkozó korlátozások.

Image 11

A. Az üzleti modell elemzése (megvalósíthatóság és fenntarthatóság)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: (1) az üzleti modell, a stratégia és a pénzügyi helyzet alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) a jelenlegi üzleti modell megvalósíthatóságának, valamint a stratégia fenntarthatóságának felügyeleti értékelése; valamint 3) releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

B. Belső irányítási rendszer

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a belső irányítási keretrendszer alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított hiányosságok; 3) a CRR és a CRD belső irányítási követelmények tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C. Fizetőképességi kockázatok

C.1 Hitel- és partnerkockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.2 Elszámolási/teljesítési kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.3 Belső koncentrációs kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Image 12

C.4 Piaci kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.5 Banki könyvi kamatláb-kockázat (IRRBB)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.6 Működési kockázat

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.7 Túlzott tőkeáttétel kockázata

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

C.8 Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok (részletes meghatározással)

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) az egyéb feltárt fizetőképességi kockázatok alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Image 13

D. Likviditási kockázatok

likviditási kockázat általános pontértéke:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

A likviditásra vonatkozó együttes határozat időzítésétől függően az értékelésnek tükröznie kell a csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés megállapításait (lásd az 7. mellékletben található mintadokumentumot), vagy módosított értékelést kell adnia.

Ha a likviditási és finanszírozási kockázatok értékelése a finanszírozási kockázatokkal kapcsolatban olyan jelentős problémát tár fel, amely a megnövekedett finanszírozási költségek hatásainak csökkentése érdekében tőkeallokációt igényel, akkor – amennyiben releváns – be kell mutatni, hogy az milyen módon jelenik meg a kiegészítő szavatolótőke-követelményben.

E. Rendszerkockázat

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) a kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) előrejelzés a következő értékelési időszakra; valamint 3) felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

F. A tőkemegfelelés belső értékelési eljárása (ICAAP) szerinti felülvizsgálat

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni: 1) az ICAAP-keretrendszer megbízhatóságára vonatkozó értékelés megállapításainak, valamint a kockázatok intézmény általi számszerűsítésének és a belső tőke ennek megfelelő elosztásának az összefoglalása; 2) az ICAAP-keretrendszer alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 3) azonosított hiányosságok; 4) a CRR és a CRD ICAAP tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 5) az intézmény által meghozandó mérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések, ideértve a tőkével kapcsolatos és a nem tőkével kapcsolatos felügyeleti intézkedéseket.

Ebben a szakaszban nyilatkozni kell továbbá arról, hogy az ICAAP szerinti becslések megbízhatónak tekinthetők-e, és felhasználhatók-e a tőkemegfelelés értékelése során.

G. A kockázatok közötti diverzifikáció hatásai

Az ICAAP szerinti értékelések eredményeinek, valamint a belső tőkére vonatkozó becsléseknek a figyelembevételével – kizárólag a diverzifikációs hatások megjelenítése esetén – ebben a szakaszban kell ismertetni a diverzifikációs hatásokat, valamint azt, hogy a diverzifikációs hatások előnyei milyen mértékben vehetők figyelembe a tőkemegfelelés meghatározása során.

Image 14

H. A stressztesztek eredménye

Ebben a szakaszban kell összesíteni az intézmények által végzett saját stressztesztek eredményeit és a tőkemegfelelésre gyakorolt hatását, valamint a felügyeleti stressztesztekkel való összeegyeztetését, adott esetben a stressztesztelési puffer levezetésének bemutatásával.

Egyéb releváns információk

Ebben a szakaszban azokat a feljebb nem közölt egyéb információkat kell megadni, amelyeket az illetékes hatóságok a csoport kockázatértékelése szempontjából lényegesnek tartanak (pl. a(z) X/2014/EU [az együttes határozathozatalra vonatkozó végrehajtás-technikai standard száma] 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítéséhez szükséges információk).

Az összevont felügyeletet ellátó hatóság és az EGT-n belüli fogadó illetékes hatóságok által elfogadott mennyiségi mutatók (a felügyeleti kollégiumokra vonatkozó szabályozás- és végrehajtás-technikai standardok alapján)

Az együttes kockázatértékelésre vonatkozó jelentés kidolgozása során az együttes határozathozatal céljából átadásra kijelölt mennyiségi mutatók felsorolása.

---

IV. MELLÉKLET

A CSOPORTKOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE KERETÉBEN KÉSZÜLT JELENTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TÁBLA

1. tábla

A pontértékek összesítése

Image 15

Intézmény:

X intézmény/ X alcsoport

Y intézmény/ Y alcsoport

Konszolidált csoport

Intézménykategória:

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

SREP-elemek

Pontérték

Pontérték

Pontérték

A.

Üzleti modell (megvalósíthatóság és fenntarthatóság)

B.

Belső irányítási rendszer

C.

Fizetőképességi kockázatok

C.1

Hitel- és partnerkockázat

C.2

Elszámolási/teljesítési kockázat

C.3

Együttes koncentrációs kockázat

C.4

Piaci kockázat

C.5

IRRBB

C.6

Működési kockázat

C.7

Túlzott tőkeáttétel kockázata

C.8

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

C.9

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

D.

Likviditási kockázatok

[a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés eredményeinek megfelelően]

[a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés eredményeinek megfelelően]

[a likviditásra vonatkozó SREP-jelentés eredményeinek megfelelően]

E.

Rendszerkockázat (az a kockázat, amelyet az intézmény jelent a rendszerre)

Teljes SREP-pontérték

2. tábla

2. tábla

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

Image 16

Intézmény:

X intézmény/ X alcsoport

Y intézmény/ Y alcsoport

Konszolidált csoport

Intézménykategória:

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

SREP-elemek

Emlékeztető tételek

Teljes SREP-tőkekövetelmény / becslés

(adott esetben beleértve a felügyeleti közelítő értéket)

(millió EUR)

Emlékeztető tételek

Teljes SREP-tőkekövetelmény / becslés

(adott esetben beleértve a felügyeleti közelítő értéket)

(millió EUR)

Emlékeztető tételek

Teljes SREP-tőkekövetelmény / becslés

(adott esetben beleértve a felügyeleti közelítő értéket)

(millió EUR)

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények

(adott esetben)

(millió EUR)

ICAAP-becslés

(millió EUR)

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények

(adott esetben)

(millió EUR)

ICAAP-becslés

(millió EUR)

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények

(adott esetben)

(millió EUR)

ICAAP-becslés

(millió EUR)

A.

Üzleti modell (megvalósítha-tóság és fenntarthatóság)

B.

Belső irányítási rendszer

C.

Fizetőképességi kockázatok (kockázatok és ellenőrzések)

C.1

Hitel- és partnerkockázat

C.2

Elszámolási/teljesítési kockázat

C.3

Együttes koncentrációs kockázat

Image 17

C.4

Piaci kockázat

C.5

IRRBB

C.6

Működési kockázat

C.7

Túlzott tőkeáttétel kockázata

C.8

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

C.9

Az intézmény szempontjából lényeges egyéb kockázatok – adott esetben (részletes meghatározással)

D.

Likviditási kockázatok

Finanszírozási kockázat (a finanszírozási terv költségei)

E.

Rendszerkockázat (az a kockázat, amelyet az intézmény jelent a rendszerre)

F.

A kockázatok közötti diverzifikáció hatásai

G.

Tőketervezés / Stressztesztelési puffer (adott esetben)

Tőketer-vezés / stressz-tesztelési puffer az ICAAP-stressz-tesztek eredmé-nyei alapján (adott esetben)

Az ICAAP-stressztesztek összeegyeztetése a felügyeleti stressztesztekkel és az ebből eredő tőketervezés / stressztesztelési puffer (adott esetben)

Tőketer-vezés / stressz-tesztelési puffer az ICAAP-stressz-tesztek eredmé-nyei alapján (adott esetben)

Az ICAAP-stressztesztek összeegyeztetése a felügyeleti stressztesztekkel és az ebből eredő tőketervezés / stressztesztelési puffer (adott esetben)

Tőketer-vezés / stressz-tesztelési puffer az ICAAP-stressz-tesztek eredmé-nyei alapján (adott esetben)

Az ICAAP-stressztesztek összeegyeztetése a felügyeleti stressztesztekkel és az ebből eredő tőketervezés / stressztesztelési puffer (adott esetben)

Image 18

H.

SREP-tőkeszükséglet (előzetes javaslat az együttes határozathozatalhoz)

Teljes tőkekövetelmény / becslés

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények összesen

Tőkére vonatkozó becslés összesen az ICAAP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények összesen

Tőkére vonatkozó becslés összesen az ICAAP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

Az 1. pillér szerinti tőkekövetel-mények összesen

Tőkére vonatkozó becslés összesen az ICAAP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

A tőkemegfelelés értékelése (a tőke megfelelőként/nem megfelelőként értékelhető)

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

I.

Diverzifikációs hatások, beleértve a csoporton belüli hatásokat (-)

Csoporton belüli koncentráció (+)

Csoporton belüli támogatási intézkedések (-)

Egyéb csoporton belüli tételek (+/-)

J.

Az együttes határozat eredménye (az előzetes javaslat (H) alapján, tükrözve a csoporton belüli tételek hatását, valamint az illetékes hatóságok közötti párbeszéd eredményeit)

Teljes tőkekövetelmény / becslés

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

Tőkére vonatkozó becslés összesen a SREP szerint

A tőkemegfelelés értékelése (a tőke megfelelőként/nem megfelelőként értékelhető)

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Összetevők összege vagy holisztikus megközelítés

(összeggel vagy arányszámmal, illetőleg a kettő kombinációjával meghatározva)

Image 19

Emlékeztető tételek (értékek a vonatkozási időpontban)

Összes szavatoló tőke (millió EUR) a vonatkozási időpontban

Alapvető szavatoló tőke (Tier 1) a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Elsődleges alapvető szavatoló tőke (Common Equity Tier 1) a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Kockázattal súlyozott eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Az 575/2013/EU rendelet 92. cikkének megfelelően a székhely szerinti tagállamban alkalmazandó szavatolótőke-követelmények, figyelembe véve az említett rendelet 458. cikke szerint elfogadott vagy elismert intézkedéseket, valamint a tizedik része szerinti átmeneti rendelkezéseket.

A tőkefenntartási puffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 129. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

Az intézményspecifikus anticiklikus tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 130. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

Image 20

A rendszerkockázati tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 133. cikkének megfelelően fenn kell tartania.

A globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer, illetve az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer azon szintje, amelyet az intézménynek a 2013/36/EU irányelv 128. cikke (3) és (4) bekezdésének megfelelően fenn kell tartania.

Az intézményre alkalmazandó egyéb prudenciális követelmények, többek között a 2013/36/EU irányelv 103. cikkének előírásai, az EBH és az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális intézkedései és ajánlásai.

---

V. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSÉT TARTALMAZÓ JELENTÉSHEZ

A likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentés kiegészül a pontértékek összesítésével (1. tábla), valamint a likviditás általános értékelésével (2. tábla).

Image 21

Intézmény:

Az intézmény kategóriája:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint, az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

A likviditási kockázat általános értékelése a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásban

A likviditási kockázat teljes pontértéke:

Ebben a szakaszban az alábbi egyedi értékelések összesítését kell megadni.

A likviditási megfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási megfelelés értékelésének összesítése; 2) az együttes határozatra irányuló javaslat, amely magában foglalja az adott szinten értékelt likviditási megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot, továbbá adott esetben a jelentős problémák és releváns megállapítások kezelését célzó felügyeleti intézkedéseket; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra.

A. A likviditási kockázat értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

B. A finanszírozási kockázat értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a finanszírozási kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

Image 22

C. A likviditási és finanszírozási kockázatkezelés értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási és finanszírozási kockázatkezelés alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

Egyéb releváns információk

Ebben a szakaszban azokat a feljebb nem közölt egyéb információkat kell megadni, amelyeket az illetékes hatóság a csoport kockázatértékelése szempontjából lényegesnek tart.

---

VI. MELLÉKLET

A LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ÉRTÉKELÉSE KERETÉBEN KÉSZÜLT JELENTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TÁBLA

1. tábla

A pontértékek összesítése

Image 23

Intézmény:

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

Likviditási elemek a SREP keretében

Pontérték

A.

Likviditási kockázat

B.

Finanszírozási kockázat

C.

A likviditási és a finanszírozási kockázat kezelése

E. A likviditási kockázatra vonatkozó teljes pontérték

2. tábla

2. tábla

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

A tőkemegfelelés értékelésének összefoglalása

Image 24

Intézmény:

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

Likviditási elemek a SREP keretében

A likviditási kockázat értékelésének eredménye

(millió EUR vagy arányszám vagy az intézkedésekre vonatkozó szöveges információ)

A.

A likviditásmegfelelés értékelése

Megfelelő/Nem megfelelő

B.

Együttes határozatra irányuló javaslat – mennyiségi intézkedések (104. és 105. cikk)

A likviditási pufferre vonatkozó egyedi követelmények [a likviditásfedezeti ráta (LCR) minimumstandardként való bevezetését követően (korábban opcionális) a likviditásfedezeti rátába beszámítható eszközök alapján határozandók meg]

A stabil forrásellátottságra vonatkozó egyedi követelmények [a nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR) minimumstandardként való bevezetését követően (korábban opcionális) a nettó stabil forrásellátottsági ráta meghatározásához]

Egyéb mennyiségi korlátozások/követelmények

D

Együttes határozatra irányuló javaslat – minőségi intézkedések (104. és 105. cikk)

Emlékeztető tételek (értékek a vonatkozási időpontban)

Tényleges likviditásfedezeti ráta (LCR) vagy bármely más egyenértékű hazai arányszám (az LCR CRR-ben való bevezetéséig)

Tényleges nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR) vagy bármely más egyenértékű belföldi arányszám (az NSFR CRR-ben való bevezetéséig)

LCR-pufferre vonatkozó követelmény, amennyiben van („1. pillér”)

NSFR stabil forrásellátottsági követelmény, amennyiben van („1. pillér”)

Az intézményre alkalmazandó egyéb prudenciális követelmények, többek között a 2013/36/EU irányelv 103. cikkének előírásai, az EBH és az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális intézkedései és ajánlásai.

---

VII. MELLÉKLET

FORMANYOMTATVÁNY A CSOPORT LIKVIDITÁSI KOCKÁZATÁNAK ÉRTÉKELÉSÉT TARTALMAZÓ JELENTÉSHEZ

A csoport likviditási kockázatának értékelését tartalmazó jelentés mellékletként tartalmazza az érintett illetékes hatóságok által benyújtott valamennyi, a likviditási kockázat értékelését tartalmazó jelentést. A csoport kockázatértékelését tartalmazó jelentés kiegészül a pontértékek összesítésével (1. tábla), valamint a likviditási megfelelés értékelésével (2. tábla).

Image 25

Csoport:

A csoport kategóriája:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint, az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

A likviditási kockázat általános értékelése a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásban

A likviditási kockázat teljes pontértéke:

Ebben a szakaszban az alábbi egyedi értékelések összesítését kell megadni.

A likviditási megfelelés értékelése

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási megfelelés értékelésének összesítése; 2) az együttes határozatra irányuló javaslat, amely magában foglalja a csoport szintjén értékelt likviditási megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot, továbbá adott esetben a jelentős problémák és lényeges megállapítások kezelését célzó felügyeleti intézkedéseket; 3) előrejelzés a következő értékelési időszakra.

A. A likviditási kockázat értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

B. A finanszírozási kockázat értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a finanszírozási kockázat alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

Image 26

C. A likviditási és finanszírozási kockázatkezelés értékelése

Pontérték:

Ebben a szakaszban a következőket kell megadni:1) a likviditási és finanszírozási kockázatkezelés alakulásának bemutatása a vizsgált időszakban; 2) azonosított ellenőrzési hiányosságok; 3) a CRR és a CRD kockázat tekintetében történő megsértésével kapcsolatos problémák; 4) előrejelzés a következő értékelési időszakra; 5) az intézmény által meghozandó kockázatmérséklő intézkedések; valamint 6) a hiányosságok és a meg nem feleléssel összefüggő problémák kezelésére irányuló releváns felügyeleti intézkedések.

Egyéb releváns információk

Ebben a szakaszban azokat a feljebb nem közölt egyéb információkat kell megadni, amelyeket az illetékes hatóságok a csoport kockázatértékelése szempontjából lényegesnek tartanak (pl. e végrehajtási rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítéséhez szükséges információk).

---

VIII. MELLÉKLET

A CSOPORT LIKVIDITÁSI KOCKÁZATÁRA VONATKOZÓ JELENTÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ TÁBLA

1. tábla

A pontértékek összesítése

Image 27

Intézmény:

X intézmény/ X alcsoport

Y intézmény/ Y alcsoport

Konszolidált csoport

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

Likviditási elemek a SREP keretében

Pontérték

Pontérték

Pontérték

A.

Likviditási kockázat

B.

Finanszírozási kockázat

C.

A likviditási és a finanszírozási kockázat kezelése

E. A likviditási kockázatra vonatkozó teljes pontérték

2. tábla

2. tábla

A likviditásmegfelelés értékelésének összefoglalása

A likviditásmegfelelés értékelésének összefoglalása

Image 28

Intézmény:

X intézmény/ X alcsoport

Y intézmény/ Y alcsoport

Konszolidált csoport

Intézménykategória:

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

[a SREP közös módszereiről és eljárásairól szóló EBH-iránymutatás szerinti közös osztályozási megközelítés bevezetéséig nemzeti osztályozás szerint; az intézmény rendszerszintű fontosságát is tükröző besorolással]

Vonatkozási időpont:

Eszközök összesen a vonatkozási időpontban (millió EUR)

Illetékes hatóság:

Likviditási elemek a SREP keretében

Pontérték

A likviditási kockázat értékelésének eredménye

A likviditási kockázat értékelésének eredménye

(millió EUR vagy arányszám vagy az intézkedésekre vonatkozó szöveges információ)

(millió EUR vagy arányszám vagy az intézkedésekre vonatkozó szöveges információ)

(millió EUR vagy arányszám vagy az intézkedésekre vonatkozó szöveges információ)

A.

Finanszírozási kockázat

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

Megfelelő/Nem megfelelő

B.

A likviditási és a finanszírozási kockázat kezelése

A likviditási pufferre vonatkozó egyedi követelmények [a likviditásfedezeti ráta (LCR) minimumstandardként való bevezetését követően (korábban opcionális) a likviditásfedezeti rátába beszámítható eszközök alapján határozandók meg]

A stabil forrásellátottságra vonatkozó egyedi követelmények [a nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR) minimumstandardként való bevezetését követően (korábban opcionális) a nettó stabil forrásellátottsági ráta meghatározásához]

Egyéb mennyiségi korlátozások/követelmények

D

Együttes határozatra irányuló javaslat – minőségi intézkedések (104. és 105. cikk)

Image 29

Emlékeztető tételek (értékek a vonatkozási időpontban)

Tényleges likviditásfedezeti ráta (LCR) vagy bármely más egyenértékű belföldi arányszám (az LCR CRR-ben való bevezetéséig)

Tényleges nettó stabil forrásellátottsági ráta (NSFR) vagy bármely más egyenértékű belföldi arányszám (az NSFR CRR-ben való bevezetéséig)

LCR-pufferre vonatkozó követelmény, amennyiben van („1. pillér”)

NSFR stabil forrásellátottsági követelmény, amennyiben van („1. pillér”)

Az intézményre alkalmazandó egyéb prudenciális követelmények, többek között a 2013/36/EU irányelv 103. cikkének előírásai, az EBH és az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális intézkedései és ajánlásai.

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/60

---

BIZOTTSÁG 711/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 26.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy az irányadó árakat bizonyos termékek behozatala vonatkozásában a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani kell.

| (3) | Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1995. június 28-i 1484/95/EK rendelete a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtására és a kiegészítő importvám megállapítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva | 122,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva | 134,3
  147,4 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 294,3
  220,5
  315,7
  254,6 | 2
  24
  0
  14 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 14 60 | Csirkecomb, fagyasztva | 135,0 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva | 312,5
  323,6 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül | 267,9 | 6 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 12 10

Tisztított és bontott, 70 %-os csirke, fagyasztva

122,4

0

AR

0207 12 90

Tisztított és bontott, 65 %-os csirke, fagyasztva

134,3

147,4

0

0

AR

BR

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

294,3

220,5

315,7

254,6

2

24

0

14

AR

BR

CL

TH

0207 14 60

Csirkecomb, fagyasztva

135,0

2

BR

0207 27 10

Pulykadarabok, csont nélkül, fagyasztva

312,5

323,6

0

0

BR

CL

1602 32 11

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból készült termékek főzés nélkül

267,9

6

BR

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A »ZZ« kód jelentése: »egyéb származási hely«.”

1

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/62

---

A BIZOTTSÁG 712/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. június 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 67,9 |
| TR | 78,3 |
| ZZ | 73,1 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 51,1 |
| 0709 93 10 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 50 10 | AR | 101,8 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 99,0 |
| CL | 112,0 |
| NZ | 135,4 |
| US | 147,4 |
| ZA | 128,8 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 225,5 |
| ZZ | 225,5 |
| 0809 29 00 | TR | 336,8 |
| ZZ | 336,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

67,9

TR

78,3

ZZ

73,1

0707 00 05

MK

27,7

TR

74,4

ZZ

51,1

0709 93 10

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 50 10

AR

101,8

BO

130,6

TR

125,4

ZA

116,4

ZZ

118,6

0808 10 80

AR

110,6

BR

99,0

CL

112,0

NZ

135,4

US

147,4

ZA

128,8

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

225,5

ZZ

225,5

0809 29 00

TR

336,8

ZZ

336,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/64

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. június 20.)

a Régiók Bizottsága három olasz tagjának és négy olasz póttagjának kinevezéséről

(2014/398/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Luis DURNWALDER, Ugo CAPPELLACCI és Luciano CAVERI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Vito DE FILIPPO, Roberto BOMBARDA, Federica SEGANTI és Alessia ROSOLEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Luis DURNWALDER, Ugo CAPPELLACCI és Luciano CAVERI hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három tagjának helye megüresedett. Vito DE FILIPPO, Roberto BOMBARDA, Federica SEGANTI és Alessia ROSOLEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága négy póttagjának helye megüresedett.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Arno KOMPATSCHER, Consigliere e Presidente della Provincia Autonoma di Bolzano |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Arno KOMPATSCHER, Consigliere e Presidente della Provincia Autonoma di Bolzano

| — | Raffaele CATTANEO, Consigliere della Regione Lombardia e Presidente del Consiglio regionale |
| --- | --- |

—

Raffaele CATTANEO, Consigliere della Regione Lombardia e Presidente del Consiglio regionale

| — | Augusto ROLLANDIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta |
| --- | --- |

—

Augusto ROLLANDIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta

és

| b) | póttagként:






  — | Marcello Maurizio PITTELLA, Presidente della Regione Basilicata |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Marcello Maurizio PITTELLA, Presidente della Regione Basilicata

| — | Ugo ROSSI, Presidente della Provincia Autonoma di Trento |
| --- | --- |

—

Ugo ROSSI, Presidente della Provincia Autonoma di Trento

| — | Francesco PERONI, Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

—

Francesco PERONI, Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia

| — | Franco IACOP, Consigliere e Presidente del Consiglio della Regione Friuli Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Franco IACOP, Consigliere e Presidente del Consiglio della Regione Friuli Venezia Giulia.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2014. június 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/66

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2014. június 24.)

az Afgán Iszlám Köztársaság Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

(2014/399/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya 2004. november 21-én benyújtotta a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó marrakeshi egyezményhez történő csatlakozás iránti kérelmét az egyezmény XII. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

Az Afgán Iszlám Köztársaság kormánya 2004. november 21-én benyújtotta a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó marrakeshi egyezményhez történő csatlakozás iránti kérelmét az egyezmény XII. cikkének megfelelően.

| (2) | 2004. december 13-án megalakult az Afgán Iszlám Köztársaság csatlakozásával foglalkozó munkacsoport annak érdekében, hogy megállapodás szülessen az Afgán Iszlám Köztársaság és valamennyi WTO-tag számára elfogadható csatlakozási feltételekről. |
| --- | --- |

(2)

2004. december 13-án megalakult az Afgán Iszlám Köztársaság csatlakozásával foglalkozó munkacsoport annak érdekében, hogy megállapodás szülessen az Afgán Iszlám Köztársaság és valamennyi WTO-tag számára elfogadható csatlakozási feltételekről.

| (3) | A Bizottság az Unió nevében tárgyalást folytatott azokról az Afgán Iszlám Köztársaság részéről teljesítendő, a piacnyitásra vonatkozó átfogó kötelezettségvállalásokról, melyek eleget tesznek az Unió kéréseinek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az Unió nevében tárgyalást folytatott azokról az Afgán Iszlám Köztársaság részéről teljesítendő, a piacnyitásra vonatkozó átfogó kötelezettségvállalásokról, melyek eleget tesznek az Unió kéréseinek.

| (4) | Ezeket a kötelezettségvállalásokat belefoglalták az Afgán Iszlám Köztársaság WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvbe (a továbbiakban: a csatlakozási jegyzőkönyv). |
| --- | --- |

(4)

Ezeket a kötelezettségvállalásokat belefoglalták az Afgán Iszlám Köztársaság WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvbe (a továbbiakban: a csatlakozási jegyzőkönyv).

| (5) | A WTO-csatlakozás várhatóan kedvezően és tartósan hozzájárul az Afgán Iszlám Köztársaság gazdasági reformfolyamatához és fenntartható fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A WTO-csatlakozás várhatóan kedvezően és tartósan hozzájárul az Afgán Iszlám Köztársaság gazdasági reformfolyamatához és fenntartható fejlődéséhez.

| (6) | A csatlakozási jegyzőkönyvet ezért jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A csatlakozási jegyzőkönyvet ezért jóvá kell hagyni.

| (7) | A WTO-t létrehozó egyezmény XII. cikke előírja, hogy a csatlakozás feltételeiről a csatlakozó tagnak és a WTO-nak meg kell állapodnia, és azokat a WTO részéről a WTO miniszteri konferenciája hagyja jóvá. A WTO-t létrehozó egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban ez utóbbi feladatait az Általános Tanács látja el. |
| --- | --- |

(7)

A WTO-t létrehozó egyezmény XII. cikke előírja, hogy a csatlakozás feltételeiről a csatlakozó tagnak és a WTO-nak meg kell állapodnia, és azokat a WTO részéről a WTO miniszteri konferenciája hagyja jóvá. A WTO-t létrehozó egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban ez utóbbi feladatait az Általános Tanács látja el.

| (8) | Ennek megfelelően meg kell határozni az Unió által az Afgán Iszlám Köztársaság WTO-csatlakozása tekintetében a WTO Általános Tanácsán belül képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően meg kell határozni az Unió által az Afgán Iszlám Köztársaság WTO-csatlakozása tekintetében a WTO Általános Tanácsán belül képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió által az Afgán Iszlám Köztársaság Kereskedelmi Világszervezethez történő csatlakozása tekintetében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsán belül képviselendő álláspont a csatlakozás jóváhagyása.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2014. június 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. VENIZELOS

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/68

---

A TANÁCS 2014/400/KKBP HATÁROZATA

(2014. június 26.)

az Európai Unió koszovói (1) különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére és 33. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. január 25-én elfogadta a 2012/39/KKBP határozatot (2), amelyben Samuel ŽBOGAR-t nevezte ki az Európai Unió koszovói különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2014. június 30-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. január 25-én elfogadta a 2012/39/KKBP határozatot (2), amelyben Samuel ŽBOGAR-t nevezte ki az Európai Unió koszovói különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2014. június 30-án lejár.

| (2) | Az EUKK megbízatását további 8 hónapra meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EUKK megbízatását további 8 hónapra meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

A Tanács 2015. február 28-ig meghosszabbítja Samuel ŽBOGAR-nak mint az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslata alapján.

2. cikk

Politikai célkitűzések

Az EUKK megbízatása az Unió koszovói politikai célkitűzésein alapul. E célkitűzések közé tartoznak a következők: vezető szerep vállalása egy stabil, életképes, békés, demokratikus és többnemzetiségű Koszovó megteremtésének előmozdításában; a térség stabilitásának megszilárdítása, valamint hozzájárulás a regionális együttműködéshez és a Nyugat-Balkán országainak jószomszédi kapcsolatához; a jogállamiság mellett, valamint a kisebbségek és a kulturális és vallási örökség védelme mellett elkötelezett Koszovó támogatása; továbbá Koszovó Unió irányában történő előrehaladásának támogatása a térséggel kapcsolatos európai perspektívával összhangban és a vonatkozó tanácsi következtetéseknek megfelelően.

3. cikk

Megbízatás

A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

| a) | felajánlja az Unió tanácsadását és támogatását a politikai folyamat előmozdításához; |
| --- | --- |

a)

felajánlja az Unió tanácsadását és támogatását a politikai folyamat előmozdításához;

| b) | elősegíti az Unió átfogó politikai koordinációját Koszovóban; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az Unió átfogó politikai koordinációját Koszovóban;

| c) | erősíti Koszovóban az uniós jelenlétet és biztosítja annak koherenciáját és hatékonyságát; |
| --- | --- |

c)

erősíti Koszovóban az uniós jelenlétet és biztosítja annak koherenciáját és hatékonyságát;

| d) | helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) vezetőjének, többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében; |
| --- | --- |

d)

helyi politikai iránymutatást nyújt az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) vezetőjének, többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében;

| e) | biztosítja a koszovói uniós fellépés következetességét és egységességét, ideértve azt is, hogy helyi szintű iránymutatással segíti az EULEX KOSOVO feladatainak átadását; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a koszovói uniós fellépés következetességét és egységességét, ideértve azt is, hogy helyi szintű iránymutatással segíti az EULEX KOSOVO feladatainak átadását;

| f) | a térséggel kapcsolatos európai perspektívával összhangban támogatja Koszovónak az Unió irányában történő előrehaladását, mégpedig a lakosságot célzó kommunikáció és uniós tájékoztató tevékenységek révén, amelyek célja annak biztosítása, hogy a koszovói lakosság jobban megértse és támogassa az Unióval kapcsolatos ügyeket, az EULEX KOSOVO munkáját is beleértve; |
| --- | --- |

f)

a térséggel kapcsolatos európai perspektívával összhangban támogatja Koszovónak az Unió irányában történő előrehaladását, mégpedig a lakosságot célzó kommunikáció és uniós tájékoztató tevékenységek révén, amelyek célja annak biztosítása, hogy a koszovói lakosság jobban megértse és támogassa az Unióval kapcsolatos ügyeket, az EULEX KOSOVO munkáját is beleértve;

| g) | a vonatkozó intézményi hatáskörökkel és feladatokkal összhangban nyomon követi, segíti és előmozdítja a politikai, gazdasági és európai prioritásokkal kapcsolatos eredményeket; |
| --- | --- |

g)

a vonatkozó intézményi hatáskörökkel és feladatokkal összhangban nyomon követi, segíti és előmozdítja a politikai, gazdasági és európai prioritásokkal kapcsolatos eredményeket;

| h) | az Unió emberi jogi politikájával és emberi jogi iránymutatásaival összhangban hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kialakításához és megszilárdításához Koszovóban, többek között a nők és a gyermekek, valamint a kisebbségek védelme tekintetében is; |
| --- | --- |

h)

az Unió emberi jogi politikájával és emberi jogi iránymutatásaival összhangban hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kialakításához és megszilárdításához Koszovóban, többek között a nők és a gyermekek, valamint a kisebbségek védelme tekintetében is;

| i) | segíti az Unió közvetítésével Belgrád és Pristina között zajló párbeszédet. |
| --- | --- |

i)

segíti az Unió közvetítésével Belgrád és Pristina között zajló párbeszédet.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete mellett történő végrehajtásáért.

(2)   A PBB kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.

(3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel.

5. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2014. július 1-jétől2015. február 28-ig terjedő időszakra 1 450 000 EUR.

(2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni. Szerződéskötésre a nyugat-balkáni régió országainak állampolgárai is pályázhatnak.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.

6. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Külön személyzetet kell kijelölni arra, hogy segítse az EUKK-t megbízatása végrehajtásában, valamint abban, hogy hozzájáruljon a koszovói uniós szerepvállalás átfogó koherenciájához, láthatóságához és hatékonyságához. Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel a csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás keretében szükséges speciális szakpolitikai ismeretekkel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. Az EUKK mellé a tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kiküldött szakértőket is ki lehet helyezni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

7. cikk

Az EUKK és annak személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.

8. cikk

Az EU-minősített adatok biztonsága

(1)   Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

(2)   A főképviselő jogosult a fellépés céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig a NATO/KFOR részére – az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályoknak megfelelően – átadni.

(3)   Az EUKK operatív igényeivel összhangban a főképviselő jogosult a fellépés céljára készült EU-minősített adatokat és dokumentumokat „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) részére – az EU minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályoknak megfelelően – átadni. E célból helyi rendelkezéseket kell megállapítani.

(4)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik felek részére a fellépéssel kapcsolatos, a Tanács eljárási szabályzata (4) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített uniós dokumentumokat átadni.

9. cikk

Hozzáférés az információkhoz és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítják, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.

(2)   Az esettől függően az uniós küldöttség és/vagy a tagállamok logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.

10. cikk

Biztonság

Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó terület biztonsági helyzetével összhangban meghoz minden ésszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

| a) | az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a hatáskörébe tartozó területre és a hatáskörébe tartozó területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét; |
| --- | --- |

a)

az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a hatáskörébe tartozó területre és a hatáskörébe tartozó területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint tartalmazza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

| b) | biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a hatáskörébe tartozó területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a hatáskörébe tartozó területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

| c) | biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a hatáskörébe tartozó terület biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a földrajzi területre való megérkezése előtt vagy az érkezéskor; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a hatáskörébe tartozó terület biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a földrajzi területre való megérkezése előtt vagy az érkezéskor;

| d) | biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről. |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentések és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében írásban beszámol a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak ezen ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről.

11. cikk

Jelentéstétel

Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.

12. cikk

Koordináció

(1)   Az Unió politikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzanak. Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió küldöttségeit.

(2)   A helyszínen az EUKK szoros kapcsolatot tart fenn az Unió régióbeli küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az uniós küldöttségek vezetői és a tagállamok külképviseleteinek vezetői minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy segítsék az EUKK-t megbízatásának végrehajtásában. Az EUKK helyi politikai iránymutatást nyújt az EULEX KOSOVO vezetőjének, többek között a végrehajtói feladatokhoz kapcsolódó kérdések politikai vonatkozásai tekintetében is. Az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytat egymással.

(3)   Az EUKK az érintett helyi szervekkel és a helyszínen jelen lévő egyéb nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart fenn.

(4)   A magas szintű közös helyzetismeret és -értékelés elérése érdekében az EUKK – a helyszínen tevékenykedő egyéb uniós szereplőkkel együtt – biztosítja az információknak a műveleti területen jelen lévő uniós szereplők közötti terjesztését és megosztását.

13. cikk

A követelésekkel kapcsolatos segítségnyújtás

Az EUKK és személyzete segítséget nyújtanak a korábbi koszovói EUKK-k megbízatásával összefüggésben felmerült követelések és kötelezettségek megválaszolásához és ilyen céllal adminisztratív támogatást, valamint hozzáférést biztosítanak a vonatkozó iratokhoz.

14. cikk

Felülvizsgálat

E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2014. november végéig átfogó jelentést nyújt be a főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a megbízatás végrehajtásáról.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. VENIZELOS

---

(1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

1

(2)  HL L 23., 2012.1.26., 5. o.

2

(3)  A Tanács 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.)

3

(4)  A Tanács 2009. december 1-jei 2009/937/EU határozata a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

4

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/73

---

A TANÁCS 2014/401/KKBP HATÁROZATA

(2014. június 26.)

az Európai Unió Műholdközpontjáról és az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2001. július 20-án elfogadta az Európai Unió Műholdközpontjának (a továbbiakban: SATCEN) felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépést (1). A Tanács 2011. május 23-án elfogadta a 2011/297/KKBP határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2001. július 20-án elfogadta az Európai Unió Műholdközpontjának (a továbbiakban: SATCEN) felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépést (1). A Tanács 2011. május 23-án elfogadta a 2011/297/KKBP határozatot (2).

| (2) | A SATCEN-nek mint releváns űreszközök és kiegészítő adatok – többek között műholdas és légi felvételek – felhasználásával készült termékeket és szolgáltatásokat biztosító, autonóm európai képességnek a működése lényeges eleme a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP), és különösen a közös biztonsági és védelmi politikával (KBVP) összefüggő korai előrejelző és válságfigyelő funkciók megerősítésének. |
| --- | --- |

(2)

A SATCEN-nek mint releváns űreszközök és kiegészítő adatok – többek között műholdas és légi felvételek – felhasználásával készült termékeket és szolgáltatásokat biztosító, autonóm európai képességnek a működése lényeges eleme a közös kül- és biztonságpolitikával (KKBP), és különösen a közös biztonsági és védelmi politikával (KBVP) összefüggő korai előrejelző és válságfigyelő funkciók megerősítésének.

| (3) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) a 2001/555/KKBP együttes fellépés 22. cikkének megfelelően 2012. szeptember 14-én jelentést nyújtott be a Tanácsnak a SATCEN működéséről. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) a 2001/555/KKBP együttes fellépés 22. cikkének megfelelően 2012. szeptember 14-én jelentést nyújtott be a Tanácsnak a SATCEN működéséről.

| (4) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2012. november 27-én nyugtázta a jelentést, és javasolta, hogy a Tanács ennek megfelelően módosítsa a 2001/555/KKBP együttes fellépést. |
| --- | --- |

(4)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) 2012. november 27-én nyugtázta a jelentést, és javasolta, hogy a Tanács ennek megfelelően módosítsa a 2001/555/KKBP együttes fellépést.

| (5) | A jogi egyértelműség érdekében célszerű a korábbi módosítások és az újabb javasolt módosítások egységes szerkezetbe foglalása egy új határozat formájában, valamint a 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése, beleértve annak a Nyugat-európai Unióval (NYEU) kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló 23. cikkét is. |
| --- | --- |

(5)

A jogi egyértelműség érdekében célszerű a korábbi módosítások és az újabb javasolt módosítások egységes szerkezetbe foglalása egy új határozat formájában, valamint a 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése, beleértve annak a Nyugat-európai Unióval (NYEU) kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló 23. cikkét is.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ez a rendelkezés mindazonáltal nem zárja ki Dánia részvételét a SATCEN polgári tevékenységeiben, amennyiben Dánia kinyilvánítja, hogy hajlandó a SATCEN védelmi vonatkozásokat nem tartalmazó költségeihez hozzájárulni, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Európai Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Ez a rendelkezés mindazonáltal nem zárja ki Dánia részvételét a SATCEN polgári tevékenységeiben, amennyiben Dánia kinyilvánítja, hogy hajlandó a SATCEN védelmi vonatkozásokat nem tartalmazó költségeihez hozzájárulni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Folytonosság és földrajzi elhelyezkedés

(1)   Az Európai Unió 2001/555/KKBP együttes fellépéssel (3) létrehozott Műholdközpontja (SATCEN) az e határozatban foglaltaknak megfelelően folytatja és fejleszti tovább a tevékenységét.

(2)   E határozat nem érinti a 2001/555/KKBP együttes fellépés alapján fennálló meglévő jogokat, kötelességeket és az említett együttes fellépés keretében elfogadott szabályokat. Így különösen e határozat nem érinti a hatályos munkaszerződések és az azokból fakadó jogok jövőbeni érvényességét.

(3)   A SATCEN székhelye Torrejón de Ardoz, Spanyolország.

2. cikk

Küldetés és feladatok

(1)   A SATCEN a 3. cikkel összhangban a Tanács vagy a főképviselő kérésére, releváns űreszközök és kiegészítő adatok – többek között műholdas és légi felvételek – felhasználásával készült termékek és szolgáltatások biztosításával támogatja az Unió döntési mechanizmusát és tevékenységeit a KKBP és különösen a KBVP területén, az Unió válságkezelési misszióit és műveleteit is beleértve.

(2)   A SATCEN küldetésének keretében a főképviselő, megfelelő megkeresés esetén, valamint amennyiben a SATCEN kapacitása ezt lehetővé teszi és az nem sérti az (1) bekezdésben foglalt alapfeladatok ellátását, utasítja a SATCEN-t, hogy biztosítson termékeket vagy nyújtson szolgáltatásokat a következők számára:

| i. | valamely tagállam, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a Bizottság, valamint a SATCEN-nel a 18. cikknek megfelelően együttműködést folytató uniós ügynökségek vagy szervek; |
| --- | --- |

i.

valamely tagállam, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), a Bizottság, valamint a SATCEN-nel a 18. cikknek megfelelően együttműködést folytató uniós ügynökségek vagy szervek;

| ii. | a SATCEN által folytatott tevékenységekhez történő társulásról szóló mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadó harmadik államok; |
| --- | --- |

ii.

a SATCEN által folytatott tevékenységekhez történő társulásról szóló mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadó harmadik államok;

| iii. | az olyan nemzetközi szervezetek, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO), amennyiben a kérés jelentőséggel bír a KKBP, és különösen a KBVP területén. |
| --- | --- |

iii.

az olyan nemzetközi szervezetek, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet és az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO), amennyiben a kérés jelentőséggel bír a KKBP, és különösen a KBVP területén.

(3)   A SATCEN a 18. cikknek megfelelően és az (1) bekezdésben foglalt alapfeladatok sérelme nélkül együttműködést folytathat a Bizottsággal és más uniós ügynökségekkel vagy szervekkel, illetve tagállamokkal is annak érdekében, hogy maximalizálja azon más uniós tevékenységekkel a szinergiákat és a kiegészítő jelleget, amelyek érintik a SATCEN-t és amelyek esetében a SATCEN tevékenységei relevánsak a szóban forgó uniós tevékenységeket illetően, különösen az űr- és a biztonságpolitika területén.

(4)   A Brüsszelben folytatott tevékenységek megszervezésének megkönnyítése érdekében az intézetnek összekötő irodája van Brüsszelben.

(5)   A NYEU felbomlását követően a SATCEN végzi a 23. cikkben meghatározott igazgatási feladatokat. E fennmaradó igazgatási feladatok ellátásának folytatásáért felelős szervezeti egység Brüsszelben kap helyet.

3. cikk

Politikai felügyelet és operatív irányítás

(1)   A PBB – a Tanács felelőssége mellett – politikai felügyeletet gyakorol a SATCEN tevékenységei felett és politikai iránymutatásokat bocsát ki a SATCEN prioritásait illetően.

(2)   A főképviselő a KKBP, és különösen a KBVP terén fennálló felelősségével összhangban – a SATCEN igazgatótanácsa és igazgatója ezen határozatban megállapított feladatkörének sérelme nélkül – operatív irányítási feladatot lát el a SATCEN vonatkozásában. A főképviselő így különösen – az (1) bekezdésben említett iránymutatás alapján és a rendelkezésre álló erőforrások figyelembevételével –megállapítja a SATCEN-hez címzett megkeresések fontossági sorrendjét, a feladatokra vonatkozó, az igazgatótanács által rendszeresen felülvizsgált irányvonalakkal összhangban.

(3)   A főképviselő az ezen cikkben meghatározott feladatainak végrehajtása során szükség szerint, de legalább félévente egyszer jelentést tesz a Tanácsnak, amely jelentés kiterjed az (1) bekezdésben említett politikai iránymutatások, valamint a (2) bekezdésben említett operatív utasítások SATCEN általi végrehajtásának igazgatótanácsi értékelésére is.

4. cikk

A SATCEN termékei és szolgáltatásai

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésével, valamint a 2. cikk (2) bekezdésének ii. és iii. pontjával összhangban benyújtott megkeresések alapján a SATCEN által biztosított termékek, illetve nyújtott szolgáltatások – az alkalmazandó biztonsági előírásoknak megfelelően – a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság és a SATCEN-nel a 18. cikknek megfelelően együttműködést folytató más uniós ügynökségek vagy szervek, valamint az igénylő fél rendelkezésére állnak. E termékekhez és szolgáltatásokhoz azon harmadik államok is hozzáférhetnek, amelyek a mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadták, az azon rendelkezésekben foglalt részletes szabályokkal összhangban.

(2)   Az átláthatóság érdekében a főképviselő a 2. cikkel összhangban kapott megkereséseket haladéktalanul hozzáférhetővé teszi a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság és a SATCEN-nel a 18. cikknek megfelelően együttműködést folytató uniós ügynökségek vagy szervek számára, valamint olyan harmadik államok számára is, amelyek a mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadták, az azon rendelkezésekben foglalt részletes szabályokkal összhangban.

(3)   A 2. cikk (2) bekezdésének i. pontjával összhangban benyújtott megkeresések alapján a SATCEN által előállított termékeket és szolgáltatásokat a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság, a SATCEN-nel a 18. cikknek megfelelően együttműködést folytató uniós ügynökségek és szervek, és/vagy a megkereső fél döntésétől függően azon harmadik államok rendelkezésére bocsátják, amelyek a mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadták.

(4)   A PBB utasítást adhat a főképviselőnek, hogy a SATCEN által a 2. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban benyújtott megkeresések alapján előállított termékeket eseti alapon valamely kijelölt harmadik állam vagy szervezet rendelkezésére bocsássa.

5. cikk

Jogi személyiség

A SATCEN a feladatai ellátásához és a céljai megvalósításához szükséges jogi személyiséggel rendelkezik. A SATCEN számára lehetővé kell tenni különösen szerződések kötését, ingó és ingatlan vagyon szerzését és elidegenítését, illetve a bíróság előtti eljárásokban való részvételt. A SATCEN nonprofit intézményként működik. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a SATCEN rendelkezzék a tagállamok hatályos jogszabályai értelmében a jogi személyek számára biztosított jogképességgel.

6. cikk

Igazgatótanács

(1)   A SATCEN-en belül igazgatótanács működik, amely elfogadja a SATCEN éves és hosszú távú munkaprogramját és az ennek megfelelő költségvetését. Az igazgatótanács a SATCEN működésére, személyzetére és felszerelésére vonatkozó kérdések megvitatásának fóruma is. Az igazgatótanács rendszeres időközönként kiértékeli a 3. cikkben említett politikai iránymutatások és operatív utasítások SATCEN általi végrehajtását. Az igazgatótanács elfogadja a SATCEN küldetésének betöltésével kapcsolatos azon határozatokat, beleértve a 18., 19. és 20. cikk szerinti tevékenységekre vonatkozó javaslatokat is, melyek e határozat értelmében nem tartoznak a Tanács vagy a SATCEN igazgatójának kizárólagos hatáskörébe.

(2)   Az igazgatótanács elnöki tisztét a főképviselő, illetve annak megbízottja látja el. A főképviselő a Tanácsnak jelentésben számol be az igazgatótanács tevékenységéről.

(3)   Az igazgatótanács a tagállamok által kinevezett egy-egy képviselőből és a Bizottság által kinevezett képviselőből áll. Az igazgatótanács minden tagját póttag képviselheti vagy kísérheti. A kinevező tagállam, illetve a Bizottság által megfelelő módon hitelesített megbízóleveleket a főképviselő nevére kell címezni.

(4)   A SATCEN igazgatója vagy az igazgató megbízottja általános szabályként részt vesz az igazgatótanács ülésein. Az Európai Unió Katonai Bizottságának elnöke, az Európai Unió Katonai Törzsének főigazgatója és az Európai Unió Polgári Műveleti Parancsnoka is részt vehet az igazgatótanács ülésein. Más érintett uniós szervek képviselőit is meg lehet hívni az igazgatótanács üléseire.

(5)   Amennyiben e határozat másként nem rendelkezik, az igazgatótanács a határozatait a tagállamok képviselőinek szavazása útján, minősített többséggel hozza meg, a szavazatokat az EUSZ 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban súlyozva. Az igazgatótanács elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(6)   Az igazgatótanács dönthet az igazgatótanácséval azonos formátumú eseti munkacsoportok vagy állandó bizottságok felállításáról, amelyek az igazgatótanács átfogó feladatkörébe tartozó konkrét kérdésekkel vagy témákkal foglalkoznak és az igazgatótanács felügyelete alatt tevékenykednek. Az egyes munkacsoportok vagy bizottságok létrehozásáról rendelkező határozatokban rögzíteni kell az adott munkacsoport vagy bizottság felhatalmazását, összetételét és működésének időtartamát.

(7)   Az igazgatótanácsot az elnök hívja össze évente legalább két alkalommal, illetve abban az esetben is, ha ezt a tagjainak legalább egyharmada kéri.

7. cikk

Igazgató

(1)   Az igazgatótanács – egy tanácsadó bizottság ajánlása alapján – a tagállamok állampolgárainak köréből választja ki és nevezi ki a SATCEN igazgatóját. Az igazgató kinevezése három évre szól, amely megbízás egy alkalommal további két évre meghosszabbítható.

(2)   Tekintettel a SATCEN küldetésének technikai és operatív jellegére, az igazgatói pozícióra olyan személyek jelölhetők, akik sokéves, elismert tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek a térinformatikai információk és képek vagy a külügyek és a biztonságpolitika területén. A tagállamok a igazgatótanácsnak terjesztik be a jelöltjeiket. A tanácsadó bizottság – amelynek tagjai a tanácsadó bizottság elnöki tisztét is betöltő főképviselő (vagy a főképviselő megbízottja), az elnökségi triót alkotó tagállamok három képviselője, valamint az EKSZ egy képviselője – legalább három jelöltet ajánl az igazgatótanács számára az igazgató kiválasztása és kinevezése céljából.

(3)   Az igazgató a SATCEN jogi képviselője.

(4)   Az igazgató felelős a SATCEN összes további személyzeti tagjának felvételéért.

(5)   Az igazgatótanács jóváhagyásával az igazgató nevezi ki a SATCEN igazgatóhelyettesét. Az igazgatóhelyettes kinevezése három évre szól, amely megbízás az igazgatótanács jóváhagyásával egy alkalommal további három évre meghosszabbítható.

(6)   Az igazgató biztosítja a SATCEN 2. cikkben meghatározott küldetésének végrehajtását. Az igazgató fenntartja a SATCEN működésének magas szakmai színvonalát és professzionális jellegét, valamint biztosítja a SATCEN feladatainak eredményes és hatékony teljesítését. Az igazgató megteszi az ehhez szükséges intézkedéseket, beleértve a személyzet képzését és a SATCEN feladatait segítő kutatási és fejlesztési tervek megvalósítását.

Az igazgató ezenfelül felelős az e határozatban ráruházott, alábbi feladatok ellátásáért:

| a) | az igazgatótanács munkájának előkészítése, különös tekintettel a SATCEN éves munkaprogramjának tervezetére, |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács munkájának előkészítése, különös tekintettel a SATCEN éves munkaprogramjának tervezetére,

| b) | a SATCEN napi működésével kapcsolatos feladatok ellátása, |
| --- | --- |

b)

a SATCEN napi működésével kapcsolatos feladatok ellátása,

| c) | a jövedelem- és költségkimutatás elkészítése és a SATCEN költségvetésének végrehajtása, |
| --- | --- |

c)

a jövedelem- és költségkimutatás elkészítése és a SATCEN költségvetésének végrehajtása,

| d) | biztonsági szempontok, |
| --- | --- |

d)

biztonsági szempontok,

| e) | valamennyi személyzeti kérdés, |
| --- | --- |

e)

valamennyi személyzeti kérdés,

| f) | a PBB tájékoztatása az éves munkaprogramról, |
| --- | --- |

f)

a PBB tájékoztatása az éves munkaprogramról,

| g) | a 18. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a Bizottsággal, valamint más uniós ügynökségekkel és szervekkel, |
| --- | --- |

g)

a 18. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a Bizottsággal, valamint más uniós ügynökségekkel és szervekkel,

| h) | a 19. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a tagállami intézményekkel, |
| --- | --- |

h)

a 19. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a tagállami intézményekkel,

| i) | a 20. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a harmadik országokkal, szervezetekkel és szervekkel, |
| --- | --- |

i)

a 20. cikkel összhangban munkakapcsolat és együttműködés kialakítása a harmadik országokkal, szervezetekkel és szervekkel,

| j) | igazgatási megállapodásokra irányuló tárgyalások folytatása a 18. és 20. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

j)

igazgatási megállapodásokra irányuló tárgyalások folytatása a 18. és 20. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően.

(7)   A SATCEN munkaprogramjának és költségvetésének keretein belül az igazgató szerződéseket köthet, intézkedhet a költségvetésben jóváhagyott személyzet felvételéről, és engedélyezheti a SATCEN működéséhez szükséges kiadásokat.

(8)   Az igazgató a következő év március 31-ig elkészíti a SATCEN tevékenységeire vonatkozó éves jelentést. Az éves jelentést megküldi az igazgatótanács és a főképviselőn keresztül a Tanács részére, és ez utóbbi továbbítja azt az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak.

(9)   Az igazgató a tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik elszámolással.

8. cikk

Személyzet

(1)   A SATCEN személyzete, beleértve az igazgatót is, a tagállamok állampolgárainak lehető legszélesebb köréből kiválasztott szerződéses alkalmazottakból és kirendelt szakértőkből áll.

(2)   A szerződéses alkalmazottakat az igazgató érdemeik alapján, tisztességes és átlátható pályázati eljárásokon keresztül nevezi ki.

(3)   A SATCEN-hez történő kirendelések szükségességéről az igazgatótanács dönt a SATCEN igazgatójával való konzultációt követően. Az igazgató hozzájárulását követően, meghatározott időtartamra a tagállamok szakértőket, az EKSZ, illetve az uniós intézmények, ügynökségek és szervek pedig tisztviselőket rendelhetnek ki a SATCEN-be a SATCEN szervezeti felépítésén belüli tisztségek betöltésére és/vagy konkrét feladatok és projektek végrehajtására.

(4)   A szerződéses alkalmazottakat – a SATCEN személyzeti szabályzatának megfelelően – korlátozott időre ki lehet rendelni a SATCEN-en kívüli álláshelyekre is.

(5)   A SATCEN személyzeti szabályzatát az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács készíti el és a Tanács fogadja el.

(6)   A kirendelt szakértőkre vonatkozó rendelkezéseket az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács fogadja el.

9. cikk

Munkaprogram

(1)   Az igazgató minden évben szeptember 30-ig elkészíti a SATCEN következő évi munkaprogramjának tervezetét és a további két évre szóló indikatív tervet magában foglaló hosszú távú munkaprogram tervezetét, és azt elfogadásra benyújtja az igazgatótanács részére.

(2)   Az igazgatótanács az éves és a hosszú távú munkaprogramot minden évben november 30-ig jóváhagyja.

10. cikk

Költségvetés

(1)   A SATCEN bevételei és kiadásai valamennyi tételének szerepelnie kell a naptári évvel megegyező pénzügyi évekre vonatkozó tervezetekben. Ezeket fel kell tüntetni a SATCEN költségvetésében, amelynek tartalmaznia kell az alkalmazottak névjegyzékét is.

(2)   A SATCEN költségvetésében kimutatott bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   A SATCEN jövedelme a tagállamoknak (Dániát kivéve) a bruttó nemzeti jövedelem-skála alapján meghatározott hozzájárulásából, az elvégzett szolgáltatások ellenértékeként kifizetett összegekből, valamint egyéb jövedelmekből tevődik össze.

(4)   A 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően biztosított, valamint a válságkezelési missziókat és műveleteket érintő termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos költségeket a SATCEN 12. cikkben említett pénzügyi szabályzatában meghatározott iránymutatás értelmében meg kell téríteni, kivéve a tagállamok és az EKSZ esetében.

(5)   Kivételes körülmények között a harmadik felek a PBB határozata alapján mentesülhetnek a megtérítés alól.

(6)   A 18., 19. és 20. cikkel összhangban engedélyezhető megállapodások keretében a SATCEN költségvetésében meghatározott rendeltetésű bevételként az alábbi, konkrét célhoz kötött pénzügyi hozzájárulásokhoz juthat:

| a) | az Unió általános költségvetéséből származó pénzügyi hozzájárulás, eseti alapon, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali mechanizmusok maradéktalan tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

a)

az Unió általános költségvetéséből származó pénzügyi hozzájárulás, eseti alapon, az arra vonatkozó szabályok, eljárások és döntéshozatali mechanizmusok maradéktalan tiszteletben tartásával;

| b) | tagállamoktól, harmadik államoktól vagy egyéb harmadik felektől származó pénzügyi hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

tagállamoktól, harmadik államoktól vagy egyéb harmadik felektől származó pénzügyi hozzájárulás.

(7)   A meghatározott rendeltetésű bevételeket kizárólag arra a külön célra lehet felhasználni, amelyhez azokat rendelték.

11. cikk

Költségvetési eljárás

(1)   Az igazgató minden évben szeptember 30-ig benyújtja az igazgatótanács részére a SATCEN éves – a következő pénzügyi évre vonatkozó igazgatási kiadásokat, operatív kiadásokat és várható bevételeket, beleértve a meghatározott rendeltetésű bevételeket tartalmazó – költségvetésének tervezetét, valamint a hosszú távú munkaprogram tervezetére tekintettel a kiadásokra és bevételekre vonatkozó hosszú távú indikatív becsléseket.

(2)   Az igazgatótanács a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával minden évben november 30-ig jóváhagyja a SATCEN éves költségvetését.

(3)   Elkerülhetetlen, kivételes és előre nem látható körülmények esetén az igazgató költségvetésmódosítás-tervezetet nyújthat be az igazgatótanácshoz. Az igazgatótanács – kellő tekintettel a sürgősségre – a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával hagyja jóvá a költségvetés-módosítást.

(4)   A kötelezettségek és a kifizetések teljesítésének, a bevételek nyilvántartásának és beszedésének ellenőrzését az igazgatótanács által kinevezett független pénzügyi ellenőr végzi.

(5)   Az igazgató minden évben március 31-ig megküldi az igazgatótanács, valamint a Tanács részére az előző pénzügyi év összes bevételével és kiadásával kapcsolatos részletes elszámolást, beleértve a SATCEN tevékenységeiről szóló jelentést is.

(6)   Az igazgatótanács mentesíti az igazgatót a SATCEN költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól.

12. cikk

Pénzügyi szabályzat

Az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján – a Tanács jóváhagyásával – részletes pénzügyi szabályzatot állít össze, amely rendelkezik különösen a SATCEN költségvetésének elkészítése, végrehajtása és ellenőrzése során követendő eljárásról.

13. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1)   Az igazgatót és a SATCEN személyzetének tagjait megillető kiváltságokat és mentességeket a 2001. október 15-én a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Műholdközpont, valamint annak szervei és személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló határozata állapítja meg. Az említett határozat hatálybalépéséig a fogadó állam megadhatja a határozatban biztosított kiváltságokat és mentességeket az igazgató és a SATCEN személyzete számára.

(2)   A SATCEN kiváltságait és mentességeit az EUSZ-hoz és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.

14. cikk

Jogi felelősség

(1)   A SATCEN szerződéses felelősségéről az érintett szerződésre irányadó jog rendelkezik.

(2)   A SATCEN által kötött szerződések esetleges választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.

(3)   Az alkalmazottak SATCEN-nel szemben fennálló személyes felelőssége vonatkozásában a SATCEN személyzetére alkalmazandó rendelkezések az irányadók.

15. cikk

Az EU-minősített adatok védelme

(1)   Az intézet alkalmazza a 2013/488/EU tanácsi határozatot (4)
  .

(2)   A SATCEN által folytatott tevékenységekhez való társulásról szóló mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadó harmadik államok a SATCEN-nel fenntartott kapcsolataikban, valamint a SATCEN termékei és szolgáltatásai tekintetében a SATCEN-nel történő levélváltás formájában megerősítik, hogy alkalmazzák a 2013/488/EU határozatban megállapított biztonsági alapelveket és minimumszabályokat, valamint a bizalmas adatok lehetséges szolgáltatói által meghatározott biztonsági előírásokat.

16. cikk

A dokumentumokhoz való hozzáférés

Az igazgatótanács az igazgató javaslatára szabályzatot fogad el a SATCEN dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan, figyelembe véve az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott elveket és korlátozásokat.

17. cikk

Dánia helyzete

(1)   Az igazgatótanács dán tagja az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 5. cikke maradéktalan tiszteletben tartásával részt vesz az igazgatótanács munkájában.

Dánia e határozat 2. cikke (2) bekezdésének i. pontjával összhangban védelmi vonatkozásokat nem tartalmazó megkereséseket nyújthat be a főképviselő számára.

(2)   A SATCEN 2. cikkben említett feladatainak teljesítése során előállított termékeket és szolgáltatásokat a többi tagállammal azonos feltételekkel bocsátják Dánia rendelkezésére, kivéve a 2. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott, védelmi vonatkozásokat is tartalmazó megkereséseket, és az ezek teljesítése során előállított termékeket.

(3)   Dánia jogosult arra, hogy a 8. cikkben foglaltakkal összhangban szakértőket rendeljen ki a SATCEN-be.

18. cikk

Együttműködés más uniós tevékenységekkel

(1)   A SATCEN kapcsolatokat alakíthat ki és együttműködést folytathat a Bizottsággal és más uniós ügynökségekkel vagy szervekkel annak érdekében, hogy maximalizálja a szinergiákat és a kiegészítő jelleget azon más uniós tevékenységekkel, melyek érintik a SATCEN feladatait, és melyek esetében a SATCEN tevékenységei relevánsak a szóban forgó uniós tevékenységeket illetően, különösen az űr- és a biztonságpolitika területén.

(2)   Ezen együttműködés keretében, az igazgatótanács jóváhagyásával a SATCEN többek között kapcsolatot tarthat fenn, szakértelmet cserélhet és kölcsönös tanácsadó tevékenységet folytathat a releváns uniós programokkal és projektekkel, azokhoz hozzájárulhat, illetve azoktól hozzájárulást kaphat, valamint azok számára – a 2. cikk (2) bekezdése i. pontjának megfelelően – termékeket bocsáthat rendelkezésre.

(3)   Az együttműködés előmozdítása érdekében a SATCEN igazgatási megállapodást köthet a Bizottsággal, valamint más releváns uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy a tagállamokkal. Az igazgatótanács dönt az igazgatási megállapodásokra vonatkozó tárgyalások lefolytatása tekintetében az igazgatónak adandó felhatalmazásról, valamint erre nézve iránymutatásokat ad az igazgató számára. A tárgyalásokat az igazgatótanáccsal konzultációban kell lefolytatni. A SATCEN minden ilyen megállapodást az igazgatótanács jóváhagyásával köt meg.

19. cikk

Együttműködés tagállami intézményekkel

A főképviselőnek, vagy bármely tagállamnak a javaslatára és az igazgatótanács jóváhagyásával a SATCEN munkakapcsolatot alakíthat ki és együttműködést folytathat az űr- és a biztonságpolitika terén azon tagállami intézményekkel, melyek tevékenységei összefüggnek a SATCEN feladataival, és amennyiben a SATCEN tevékenységei az adott intézmények szempontjából relevánsak.

20. cikk

A SATCEN együttműködése harmadik államokkal, szervezetekkel és szervekkel

(1)   Küldetésének teljesítése érdekében a SATCEN munkakapcsolatot alakíthat ki és együttműködést folytathat harmadik államokkal, szervezetekkel és szervekkel. Ennek céljából igazgatási megállapodásokat köthet harmadik államok illetékes hatóságaival, nemzetközi szervezetekkel vagy szervekkel.

(2)   Az igazgatótanács dönt az igazgatási megállapodásokra vonatkozó tárgyalások lefolytatása tekintetében az igazgatónak adandó felhatalmazásról, valamint erre nézve iránymutatásokat ad az igazgató számára. A tárgyalásokat az igazgatótanáccsal konzultációban kell lefolytatni. A SATCEN minden megállapodást a Tanács jóváhagyását követően köt meg, és a megállapodásokat az igazgató írja alá.

(3)   Azon NATO-tagok, amelyek nem tagjai az EU-nak, valamint az uniós tagjelölt országok eseti alapon, az e határozat 4. cikkével és a mellékletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban jogosultak a SATCEN tevékenységeiben részt venni.

21. cikk

Adatvédelem

Az igazgató javaslatára az igazgatótanács végrehajtási szabályokat fogad el a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6) vonatkozóan.

22. cikk

Jelentéstétel

A főképviselő 2019. július 31-ig a SATCEN működéséről szóló – szükség esetén az annak további fejlesztésére vonatkozó megfelelő ajánlásokkal kiegészített – jelentést nyújt be a Tanács részére.

23. cikk

Igazgatási feladatok a NYEU felbomlását követően

(1)   A NYEU felbomlását követően Belgium, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és az Egyesült Királyság (a továbbiakban: a tíz tagállam) nevében a SATCEN végzi a NYEU következő, fennmaradó igazgatási feladatait:

| a) | a NYEU volt személyzetének járó nyugdíjak igazgatása; |
| --- | --- |

a)

a NYEU volt személyzetének járó nyugdíjak igazgatása;

| b) | a NYEU nyugdíjba vonult volt személyzete egészségügyi biztosításának igazgatása; |
| --- | --- |

b)

a NYEU nyugdíjba vonult volt személyzete egészségügyi biztosításának igazgatása;

| c) | a NYEU szociális tervének végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

a NYEU szociális tervének végrehajtása;

| d) | a NYEU és a NYEU volt személyzetének valamely tagja közötti vitás ügyek rendezése, valamint a NYEU fellebbezési tanácsa vagy az illetékes bíróság határozatainak végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

a NYEU és a NYEU volt személyzetének valamely tagja közötti vitás ügyek rendezése, valamint a NYEU fellebbezési tanácsa vagy az illetékes bíróság határozatainak végrehajtása;

| e) | segítségnyújtás a tíz tagállam számára a NYEU fennmaradó és egyéb igazgatási feladataival, így a NYEU vagyonának felszámolásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

e)

segítségnyújtás a tíz tagállam számára a NYEU fennmaradó és egyéb igazgatási feladataival, így a NYEU vagyonának felszámolásával kapcsolatban.

(2)   A NYEU volt személyzetének járó nyugdíjak:

| a) | igazgatása a NYEU nyugdíjrendszerére vonatkozó, 2011. június 30-án hatályban lévő szabályoknak megfelelően történik, amely rendszert a (7) bekezdésben említett igazgatótanács a koordinált szervezetek keretében módosíthatja; |
| --- | --- |

a)

igazgatása a NYEU nyugdíjrendszerére vonatkozó, 2011. június 30-án hatályban lévő szabályoknak megfelelően történik, amely rendszert a (7) bekezdésben említett igazgatótanács a koordinált szervezetek keretében módosíthatja;

| b) | igazgatását szakosodott hatóság, szervezet vagy pénzügyi intézmény végzi, a SATCEN igazgatójának javaslata nyomán, a (7) bekezdésben említett igazgatótanács jóváhagyása alapján. |
| --- | --- |

b)

igazgatását szakosodott hatóság, szervezet vagy pénzügyi intézmény végzi, a SATCEN igazgatójának javaslata nyomán, a (7) bekezdésben említett igazgatótanács jóváhagyása alapján.

Az említett nyugdíjakkal kapcsolatos és a NYEU volt személyzetének tagjait érintő vitákat az (5) bekezdésnek megfelelően kell rendezni.

(3)   A NYEU nyugdíjba vonult volt személyzete egészségügyi biztosításának igazgatatása a NYEU 2011. június 30-án hatályban lévő – és később a (7) bekezdésben említett igazgatótanács által módosított – személyzeti szabályzatának megfelelően történik.

(4)   A NYEU szociális tervét a NYEU által 2010. október 22-én elfogadott szociális tervnek megfelelően kell végrehajtani. Annak összhangban kell állnia továbbá minden olyan későbbi, kötelező erejű határozattal, amelyet az illetékes fellebbezési tanács hoz, valamint az e határozatok végrehajtása céljából a NYEU vagy a (7) bekezdésben említett igazgatótanácsa által hozott határozatokkal.

(5)   A NYEU fennmaradó feladatainak végrehajtásából eredő, a NYEU volt személyzetével kapcsolatos viták a NYEU 2011. június 30-án hatályban lévő – és később a (7) bekezdésben említett igazgatótanács által módosított – személyzeti szabályzatában foglalt vitarendezési eljárás hatálya alá tartoznak.

A NYEU volt személyzetének jogállására nézve a NYEU 2011. június 30-án hatályban lévő – és később a (7) bekezdésben említett igazgatótanács által módosított – személyzeti szabályzata, illetve az alkalmazandó határozatok – többek között a NYEU szociális terve – irányadók.

(6)   A tíz tagállamnak történő segítségnyújtás magában foglalja a folyó ügyek, illetve a NYEU megszűnéséből eredő minden jogi vagy pénzügyi kérdés rendezését, amelyet a (7) bekezdésben említett igazgatótanács iránymutatásának megfelelően kell végezni.

(7)   Az e cikkben meghatározott feladatokkal kapcsolatos határozatokat – ideértve az igazgatótanács e cikkben említett határozatait is –, a tíz tagállam képviselőiből álló igazgatótanács egyhangú döntéssel fogadja el. Az igazgatótanács ebben az összetételben dönt arról is, hogy valamely tagja milyen formában lássa el annak elnöki feladatait. A SATCEN igazgatója vagy az igazgató megbízottja adott esetben részt vesz az igazgatótanács ebben az összetételben tartott ülésein. Az igazgatótanácsot az elnök hívja össze évente legalább egy alkalommal, vagy az igazgatótanács legalább három tagja kérésére. Speciális ügyek vagy kérdések megvitatása érdekében az igazgatótanács ülését szakértői szinten ad hoc alapon is össze lehet hívni. Az igazgatótanács a határozatait írásbeli eljárás alkalmazásával is meghozhatja.

(8)   A SATCEN felveszi az (1) bekezdésben említett feladatok elvégzéséhez szükséges személyzetet. Ha a tíz tagállam bármelyike felajánlja, hogy e célból személyzetet rendel ki, akkor a kirendelt személyeket kell felvenni. Ennek hiányában, vagy ha a kirendeléssel nem tölthető be minden szükséges álláshely, fel kell venni a még hiányzó alkalmazottakat. A SATCEN személyzeti szabályzatát kell alkalmazni, e cikkre is figyelemmel.

(9)   Az e cikk végrehajtásával kapcsolatos minden kiadási és bevételi tétel a SATCEN költségvetésétől eltérő külön költségvetésnek a részét képezi. Ezt a költségvetést minden – a naptári évvel megegyező – pénzügyi évre el kell készíteni, és azt a (7) bekezdésben említett igazgatótanácsnak kell jóváhagynia a SATCEN igazgatójának javaslata alapján minden év november 30-ig. E költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük. A költségvetésnek tartalmaznia kell a (8) bekezdés alapján a személyi állományba felvettek listáját. A bevételek a tíz tagállamtól származó – a NYEU javára befizetendő hozzájárulásokra vonatkozóan 2011. június 30-án hatályban lévő szabályoknak megfelelően meghatározott – hozzájárulásokból és más bevételekből tevődnek össze.

A (7) bekezdésben említett igazgatótanács a SATCEN pénzügyi szabályaitól eltérő külön, részletes pénzügyi szabályokat fogad el, melyekben meghatározza mindenekelőtt az e bekezdés első albekezdésében említett költségvetés kidolgozása és végrehajtása során követendő eljárást.

(10)   A tíz tagállam által finanszírozott, 5,3 millió EUR összegű indulóalap további garanciát biztosít arra, hogy rendelkezésre álljanak az ahhoz szükséges pénzügyi források, hogy el lehessen végezni a NYEU ezen cikkben említett fennmaradó igazgatási feladatait, különösen a nyugdíjjogosultságok tekintetében.

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2001/555/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.

25. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. VENIZELOS

---

(1)  A Tanács 2001/555/KKBP együttes fellépése (2001. július 20.) az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról (HL L 200., 2001.7.25., 5. o.).

1

(2)  A Tanács 2011/297/KKBP határozata (2011. május 23.) az Európai Unió Műholdközpontjának felállításáról szóló 2001/555/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 136., 2011.5.24., 62. o.).

2

(3)  HL L 200., 2001.7.25., 5. o.

3

(4)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274 ., 2013.10.15., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

HARMADIK ÁLLAMOKNAK A SATCEN ÁLTAL FOLYTATOTT TEVÉKENYSÉGEKHEZ TÖRTÉNŐ TÁRSULÁSÁRÓL SZÓLÓ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzés

E rendelkezések meghatározzák a SATCEN tevékenységeiben részt vevő harmadik államok részvételének körét és részletes szabályait.

2. cikk

Alkalmazási kör

E határozat 20. cikkének (3) bekezdésében említett harmadik államok:

| a) | képelemzéssel kapcsolatos nemzeti megkereséseket nyújthatnak be a SATCEN-nek, |
| --- | --- |

a)

képelemzéssel kapcsolatos nemzeti megkereséseket nyújthatnak be a SATCEN-nek,

| b) | a SATCEN-be korlátozott időre kiküldendő képelemző szakértőkre tehetnek javaslatot, |
| --- | --- |

b)

a SATCEN-be korlátozott időre kiküldendő képelemző szakértőkre tehetnek javaslatot,

| c) | e rendelkezések 5. cikkének megfelelően igénybe vehetik a SATCEN termékeit és szolgáltatásait. |
| --- | --- |

c)

e rendelkezések 5. cikkének megfelelően igénybe vehetik a SATCEN termékeit és szolgáltatásait.

3. cikk

Megkeresések

(1)   A SATCEN által elvégzendő képelemzésre vonatkozó megkereséseket a harmadik államok a főképviselő részére nyújthatják be e határozat 2. cikke (2) bekezdésének ii. pontjával összhangban.

(2)   Amennyiben a SATCEN kapacitása engedi, a főképviselő ennek megfelelően, e határozat 3. cikkével összhangban utasítást ad a SATCEN-nek.

(3)   A harmadik államok a megkereséshez mellékelik a megfelelő kiegészítő adatokat, valamint e határozat 10. cikkének (4) bekezdésével és a SATCEN pénzügyi szabályzatában a költségtérítésre vonatkozóan meghatározott szabályokkal összhangban megtérítik a SATCEN számára a felmerült költségeket. A harmadik államoknak jelezniük kell, hogy az utasításokat és/vagy a termékeket más harmadik államok és nemzetközi szervezetek részére rendelkezésre bocsáthatók-e.

4. cikk

Kirendelt szakértők

(1)   A harmadik államok jogosultak arra, hogy javaslatot tegyenek korlátozott időre a SATCEN-be azzal a céllal kiküldendő szakértőkre, hogy azok a SATCEN működésével megismerkedjenek.

(2)   A jelöléseket a betöltetlen álláshelyek függvényében kell figyelembe venni.

(3)   A szakértők kirendelésének tartama a SATCEN igazgatójának javaslatán alapul és a SATCEN rendelkezésre álló kapacitásától függ. Figyelmet kell arra is fordítani, hogy az érdekelt harmadik államok jelöltjei a lehető legszélesebb körű rotációs rendben kövessék egymást.

(4)   A jelölteknek elegendő szakmai képesítéssel rendelkező, tapasztalt szakértőknek kell lenniük. A kiküldött szakértők általában a SATCEN kereskedelmi jellegű képekkel kapcsolatos operatív tevékenységeiben vesznek részt.

(5)   A harmadik államokból érkező szakértőknek be kell tartaniuk a 2013/488/EU határozat rendelkezéseit, és a SATCEN felé kötelezettséget kell vállalniuk az információk bizalmas kezelésére.

(6)   A harmadik államok fedezik az általuk kiküldött szakértők bérét, valamennyi mellékköltséget, többek között a juttatásokat, a társadalombiztosítási járulékokat, a berendezkedés és az utazás költségeit, valamint a (8) bekezdésben említett részletes szabályokban meghatározott, a SATCEN költségvetését terhelő járulékos költségeket.

(7)   A harmadik államokból érkező kiküldött képelemzők SATCEN-ben folytatott tevékenységéhez kapcsolódó, a munkavégzés során jelentkező költségeket a SATCEN költségvetéséből fedezik.

(8)   A kiküldés részletes szabályait a SATCEN igazgatója határozza meg.

5. cikk

A SATCEN termékeinek rendelkezésre állása

(1)   A főképviselő tájékoztatja a harmadik államokat, amint az e határozat 2. cikkével összhangban kérelmezett termékek az EKSZ-nél rendelkezésre állnak.

(2)   Az e határozat 2. cikke (1) bekezdésével összhangban benyújtott megkereséseket és az ezek alapján elkészült termékeket abban az esetben bocsátják harmadik államok rendelkezésére, ha a főképviselő úgy ítéli meg, hogy ezek relevánsak az ezen államok és az Unió között az KBVP tárgyában folytatott párbeszéd, konzultáció és együttműködés szempontjából.

(3)   Az e határozat 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban benyújtott megkereséseket és a SATCEN ezek alapján elkészült termékeit a megkereső fél döntésétől függően bocsátják harmadik államok rendelkezésére.

6. cikk

Konzultatív bizottság

(1)   A SATCEN igazgatójának vagy az igazgató megbízottjának elnökletével konzultatív bizottság jön létre, amely az igazgatótanács tagjainak képviselőiből és az ezen mellékletben foglalt rendelkezéseket elfogadó harmadik államok képviselőiből áll. A konzultatív bizottság különböző összetételekben ülésezhet.

(2)   A konzultatív bizottság az ezen mellékletben foglalt rendelkezések hatálya alá tartozó közös érdekű kérdésekkel foglalkozik.

(3)   A konzultatív bizottságot az elnök hívja össze saját kezdeményezésre, illetve a tagjai legalább egyharmadának kérésére.

7. cikk

Hatálybalépés

(1)   Az egyes harmadik államokat illetően e mellékletben foglalt rendelkezések az azt követő hónap első napján lépnek hatályba, hogy a harmadik állam illetékes hatósága értesítette a főképviselőt az e rendelkezésekben meghatározott feltételek elfogadásáról.

(2)   Amennyiben egy harmadik állam e rendelkezéseket nem kívánja a továbbiakban igénybe venni, legalább egy hónappal e döntésének hatályba lépése előtt értesíti a főképviselőt.

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 188/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 188/85

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. június 25.)

egyes IPBC-t tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról

(az értesítés a C(2014) 4167. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/402/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. melléklete tartalmazta a biocid termékekben felhasználható, uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 2008/79/EK bizottsági irányelv (3) felvette az IPBC-t az említett jegyzékbe, és engedélyezte használatát a 98/8/EK irányelv V. mellékletében meghatározott 8. terméktípusba tartozó termékek, azaz a faanyagvédő szerek hatóanyagaként. Az IPBC tehát az 528/2012/EU rendelet 86. cikke szerint jóváhagyott hatóanyagnak minősül, amely így felvételre került az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében előírt jegyzékbe. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. melléklete tartalmazta a biocid termékekben felhasználható, uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 2008/79/EK bizottsági irányelv (3) felvette az IPBC-t az említett jegyzékbe, és engedélyezte használatát a 98/8/EK irányelv V. mellékletében meghatározott 8. terméktípusba tartozó termékek, azaz a faanyagvédő szerek hatóanyagaként. Az IPBC tehát az 528/2012/EU rendelet 86. cikke szerint jóváhagyott hatóanyagnak minősül, amely így felvételre került az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében előírt jegyzékbe.

| (2) | Az Egyesült Királyság engedélyezett egyes IPBC-t tartalmazó termékeket ipari körülmények között és foglalkozás gyakorlása keretében a faanyagok feldolgozása során, a faanyagvédő szert tartalmazó kádba történő automatizált bemártás útján történő alkalmazásra. Az engedélyeket ezt követően más tagállamok is kölcsönösen elismerték. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság engedélyezett egyes IPBC-t tartalmazó termékeket ipari körülmények között és foglalkozás gyakorlása keretében a faanyagok feldolgozása során, a faanyagvédő szert tartalmazó kádba történő automatizált bemártás útján történő alkalmazásra. Az engedélyeket ezt követően más tagállamok is kölcsönösen elismerték.

| (3) | A biocid termékek területén illetékes német hatósághoz több kérelem érkezett be egyes érintett termékek (a továbbiakban: vitatott termékek) engedélyeinek kölcsönös elismerésére vonatkozóan, a 98/8/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően. A vitatott termékek jegyzékét e határozat melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

A biocid termékek területén illetékes német hatósághoz több kérelem érkezett be egyes érintett termékek (a továbbiakban: vitatott termékek) engedélyeinek kölcsönös elismerésére vonatkozóan, a 98/8/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően. A vitatott termékek jegyzékét e határozat melléklete tartalmazza.

| (4) | 2012. október 4-én és 2012. november 6-án Németország a 98/8/EK irányelv 4. cikke (4) bekezdésének megfelelően értesítette a Bizottságot, a többi tagállamot és a kérelmezőket a vitatott termékekre vonatkozó engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatáról. Németország javaslata értelmében a termékek esetében nem indokolt engedélyezni az automatizált merítést, mert álláspontja szerint ilyen körülmények között a termékek az emberi egészségre kifejtett hatások tekintetében nem felelnek meg a 98/8/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Az értesítésekben Németország a termékekkel foglalkozásuk gyakorlása közben érintkezésbe kerülő felhasználók IPBC-nek való bőrfelületi expozíciójával kapcsolatban vet fel bizonyos aggályokat, amennyiben a szert automatizált merítéssel alkalmazzák. Ez a probléma kiemelten érinti Németországot, ahol a szóban forgó alkalmazási módszert használó üzemek jelentős részének alacsony az automatizációs szintje, és így jelentős az esélye a bőrfelület érintkezésének a kezelt faanyagokkal és a szennyezett felületekkel. |
| --- | --- |

(4)

2012. október 4-én és 2012. november 6-án Németország a 98/8/EK irányelv 4. cikke (4) bekezdésének megfelelően értesítette a Bizottságot, a többi tagállamot és a kérelmezőket a vitatott termékekre vonatkozó engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatáról. Németország javaslata értelmében a termékek esetében nem indokolt engedélyezni az automatizált merítést, mert álláspontja szerint ilyen körülmények között a termékek az emberi egészségre kifejtett hatások tekintetében nem felelnek meg a 98/8/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Az értesítésekben Németország a termékekkel foglalkozásuk gyakorlása közben érintkezésbe kerülő felhasználók IPBC-nek való bőrfelületi expozíciójával kapcsolatban vet fel bizonyos aggályokat, amennyiben a szert automatizált merítéssel alkalmazzák. Ez a probléma kiemelten érinti Németországot, ahol a szóban forgó alkalmazási módszert használó üzemek jelentős részének alacsony az automatizációs szintje, és így jelentős az esélye a bőrfelület érintkezésének a kezelt faanyagokkal és a szennyezett felületekkel.

| (5) | A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően valamennyi értesítés esetében felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőket arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg észrevételeiket. Az említett határidőn belül több tagállam és a kérelmezők is benyújtottak észrevételeket. Az értesítések tartalmát a Bizottság, a biocid termékek területén illetékes tagállami hatóságok és – adott esetben – a kérelmezők a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport, valamint az 528/2012/EU rendelet 35. cikke szerinti koordinációs csoport ülésein is megvitatták. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően valamennyi értesítés esetében felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőket arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg észrevételeiket. Az említett határidőn belül több tagállam és a kérelmezők is benyújtottak észrevételeket. Az értesítések tartalmát a Bizottság, a biocid termékek területén illetékes tagállami hatóságok és – adott esetben – a kérelmezők a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport, valamint az 528/2012/EU rendelet 35. cikke szerinti koordinációs csoport ülésein is megvitatták.

| (6) | A viták és a beérkezett észrevételek alapján világossá vált, hogy a bemártási folyamatok során előforduló emberi expozíció értékelésének meglévő modelljeit ki kell igazítani. A humánexpozícióval foglalkozó szakértői csoport kidolgozta a foglalkozásuknál fogva ipari faanyagkezelést, ezen belül faanyagok teljesen automatizált bemártását végző felhasználók expozíciójának értékelésére szolgáló kiigazított modelleket; a szakértői csoport szakvéleményét (4) a 2013. szeptember 16. és 20. között a biocid termékek témájában rendezett műszaki találkozó résztvevői is támogatták. A kiigazított modellek azt mutatják, hogy amennyiben a vitatott termékeket teljesen automatizált folyamatokban használják fel, az IPBC-nek való expozíció a 98/8/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vélhetően nem gyakorol elfogadhatatlan hatást az emberi egészségre. |
| --- | --- |

(6)

A viták és a beérkezett észrevételek alapján világossá vált, hogy a bemártási folyamatok során előforduló emberi expozíció értékelésének meglévő modelljeit ki kell igazítani. A humánexpozícióval foglalkozó szakértői csoport kidolgozta a foglalkozásuknál fogva ipari faanyagkezelést, ezen belül faanyagok teljesen automatizált bemártását végző felhasználók expozíciójának értékelésére szolgáló kiigazított modelleket; a szakértői csoport szakvéleményét (4) a 2013. szeptember 16. és 20. között a biocid termékek témájában rendezett műszaki találkozó résztvevői is támogatták. A kiigazított modellek azt mutatják, hogy amennyiben a vitatott termékeket teljesen automatizált folyamatokban használják fel, az IPBC-nek való expozíció a 98/8/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében vélhetően nem gyakorol elfogadhatatlan hatást az emberi egészségre.

| (7) | Következésképpen a vitatott termékeket engedélyezni kell azzal, hogy a címkén fel kell tüntetni a teljesen automatizált merítés kizárólagos alkalmazását előíró korlátozást. |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen a vitatott termékeket engedélyezni kell azzal, hogy a címkén fel kell tüntetni a teljesen automatizált merítés kizárólagos alkalmazását előíró korlátozást.

| (8) | Az 528/2012/EU rendelet 92. cikkének (2) bekezdése értelmében a rendelet hatálya kiterjed a vitatott termékekre. Mivel e határozat jogalapja az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdése, a rendelet 36. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt a határozatot valamennyi tagállamnak kell címezni. |
| --- | --- |

(8)

Az 528/2012/EU rendelet 92. cikkének (2) bekezdése értelmében a rendelet hatálya kiterjed a vitatott termékekre. Mivel e határozat jogalapja az 528/2012/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdése, a rendelet 36. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt a határozatot valamennyi tagállamnak kell címezni.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elutasítja Németország azon javaslatát, amely szerint a mellékletben felsorolt biocid termékek automatizált merítés során történő használatának engedélyezését meg kell tagadni.

2. cikk

A mellékletben felsorolt biocid termékekre vonatkozó engedélyekbe bele kell foglalni azt a feltételt, hogy a termékek címkéjén szerepelnie kell a következő utasításnak:

„A(z) (a termék neve beillesztendő) termék kizárólag teljesen automatizált merítési folyamat útján alkalmazható, amennyiben a faanyag kezelésének és szárításának minden lépése gépi úton történik, és a termék kézi mozgatására nem kerül sor, ideértve a kezelt termékeknek a merítőkádból a lecsorgatás/szárítás és a tárolás helyére történő szállítását is (hacsak a termék nem felületszáraz a tárolás helyére történő szállítás előtt). A kezelendő fatermékeket szükség esetén a kezelés előtt, valamint a bemártási folyamat során (például hevederekkel vagy befogókészülékekkel) biztonságosan lerögzítve kell tartani, és kézi mozgatásuk mindaddig tilos, amíg a kezelt termékek nem felületszárazak.”

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2014. június 25-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2008. július 28-i 2008/79/EK irányelve a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének az IPBC hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (HL L 200., 2008.7.29., 12. o.).

3

(4)  A dokumentum elérhető a következő internetcímen: http://echa.europa.eu/documents/10162/19680902/heeg_opinion_18_fully_automated_dipping_en.pdf

4

---

MELLÉKLET

Az e határozat 1. és 2. cikkében említett biocid termékek az alábbi táblázatban felsorolt – a biocid termékek nyilvántartásában szereplő kérelemazonosító szám alapján azonosított – biocid termékeket foglalják magukba, továbbá minden, az e termékekre vonatkozó engedélyek kölcsönös elismerésére vonatkozó kérelem által érintett terméket:

| 2010/7969/7206/UK/AA/8794 | 2010/7969/7232/UK/AA/8805 | 2010/8209/8150/UK/AA/10438 |
| --- | --- | --- |
| 2010/7969/7206/UK/AA/9165 | 2010/7969/7232/UK/AA/9172 | |
| 2010/7969/7226/UK/AA/8795 | 2010/7969/7233/UK/AA/8806 | |
| 2010/7969/7226/UK/AA/9166 | 2010/7969/7233/UK/AA/9173 | |
| 2010/7969/7227/UK/AA/8796 | 2010/7969/7234/UK/AA/8807 | |
| 2010/7969/7227/UK/AA/9167 | 2010/7969/7234/UK/AA/9174 | |
| 2010/7969/7228/UK/AA/8797 | 2010/7969/7759/UK/AA/8808 | |
| 2010/7969/7228/UK/AA/9168 | 2010/7969/7786/UK/AA/8825 | |
| 2010/7969/7229/UK/AA/8798 | 2010/7969/7786/UK/AA/9176 | |
| 2010/7969/7229/UK/AA/9169 | 2010/7969/7787/UK/AA/8826 | |
| 2010/7969/7230/UK/AA/8799 | 2010/7969/7787/UK/AA/9177 | |
| 2010/7969/7230/UK/AA/9170 | 2010/7969/7788/UK/AA/8827 | |
| 2010/7969/7231/UK/AA/8800 | 2010/7969/7788/UK/AA/9175 | |
| 2010/7969/7231/UK/AA/9171 | 2010/1349/8153/UK/AA/10515 | |

2010/7969/7206/UK/AA/8794

2010/7969/7232/UK/AA/8805

2010/8209/8150/UK/AA/10438

2010/7969/7206/UK/AA/9165

2010/7969/7232/UK/AA/9172

2010/7969/7226/UK/AA/8795

2010/7969/7233/UK/AA/8806

2010/7969/7226/UK/AA/9166

2010/7969/7233/UK/AA/9173

2010/7969/7227/UK/AA/8796

2010/7969/7234/UK/AA/8807

2010/7969/7227/UK/AA/9167

2010/7969/7234/UK/AA/9174

2010/7969/7228/UK/AA/8797

2010/7969/7759/UK/AA/8808

2010/7969/7228/UK/AA/9168

2010/7969/7786/UK/AA/8825

2010/7969/7229/UK/AA/8798

2010/7969/7786/UK/AA/9176

2010/7969/7229/UK/AA/9169

2010/7969/7787/UK/AA/8826

2010/7969/7230/UK/AA/8799

2010/7969/7787/UK/AA/9177

2010/7969/7230/UK/AA/9170

2010/7969/7788/UK/AA/8827

2010/7969/7231/UK/AA/8800

2010/7969/7788/UK/AA/9175

2010/7969/7231/UK/AA/9171

2010/1349/8153/UK/AA/10515

---