# Europeiska unionens L 188/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 188 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången27 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 188

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången27 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 709/2014 av den 20 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller bestämning av halter av dioxiner och polyklorerade bifenyler (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 710/2014 av den 23 juni 2014 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för villkoren för att tillämpa processer för gemensamma beslut om tillsynskrav för specifika institut enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  ) | 19 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 711/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin | 60 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 712/2014 av den 26 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 62 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/398/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om utnämning av tre italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén | 64 |
| | | 2014/399/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 juni 2014 om fastställande av den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till Världshandelsorganisationen | 66 |
| | * | Rådets beslut 2014/400/Gusp av den 26 juni 2014 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo | 68 |
| | * | Rådets beslut 2014/401/Gusp av den 26 juni 2014 om Europeiska unionens satellitcentrum och om upphävande av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättade av Europeiska unionens satellitcentrum | 73 |
| | | 2014/402/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2014 om godkännandebegränsningar för biocidprodukter innehållande IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 4167]

   (
  1
  ) | 85 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 709/2014 av den 20 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller bestämning av halter av dioxiner och polyklorerade bifenyler (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 710/2014 av den 23 juni 2014 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för villkoren för att tillämpa processer för gemensamma beslut om tillsynskrav för specifika institut enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (
  1
  )

1

19

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 711/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

60

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 712/2014 av den 26 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

62

BESLUT

2014/398/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om utnämning av tre italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén

64

2014/399/EU

*

Rådets beslut av den 24 juni 2014 om fastställande av den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till Världshandelsorganisationen

66

*

Rådets beslut 2014/400/Gusp av den 26 juni 2014 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo

68

*

Rådets beslut 2014/401/Gusp av den 26 juni 2014 om Europeiska unionens satellitcentrum och om upphävande av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättade av Europeiska unionens satellitcentrum

73

2014/402/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 25 juni 2014 om godkännandebegränsningar för biocidprodukter innehållande IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG
  [delgivet med nr C(2014) 4167]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4167]

1

85

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen ( EGT L 169, 10.7.2000 ) | 88 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen ( EGT L 169, 10.7.2000 )

( EGT L 169, 10.7.2000 )

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 709/2014

av den 20 juni 2014

om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller bestämning av halter av dioxiner och polyklorerade bifenyler

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (2) anges metoder för bestämning av halter av polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD), polyklorerade dibensofuraner (PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB) i foder. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (2) anges metoder för bestämning av halter av polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD), polyklorerade dibensofuraner (PCDF) och dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB) i foder.

| (2) | Krav bör fastställas för screeningmetoder som urskiljer prov med betydande halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB och som har en hög kapacitet. Metoderna ska helst urskilja prov som överskrider åtgärdsgränserna och garantera att prov som överskrider gränsvärdena påvisas. När det gäller gränsvärden bör andelen prov som med dessa screeningmetoder felaktigt bedömts vara överensstämmande med gränsvärdet vara lägre än 5 %. |
| --- | --- |

(2)

Krav bör fastställas för screeningmetoder som urskiljer prov med betydande halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB och som har en hög kapacitet. Metoderna ska helst urskilja prov som överskrider åtgärdsgränserna och garantera att prov som överskrider gränsvärdena påvisas. När det gäller gränsvärden bör andelen prov som med dessa screeningmetoder felaktigt bedömts vara överensstämmande med gränsvärdet vara lägre än 5 %.

| (3) | Om resultaten från screeningmetoden överstiger brytpunkten bör det ursprungliga provet analyseras med en metod som kan identifiera och kvantifiera mängden PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i provet. Sådana metoder kallas här nedan konfirmeringsmetoder. De tekniska framstegen och utvecklingen har visat att utöver gaskromatografi i kombination med högupplösande masspektrometri (GC-HRMS) bör även gaskromatografi i kombination med tandem-masspektrometri (GC-MS/MS) få användas som konfirmeringsmetod för att kontrollera överensstämmelse med gränsvärdet. |
| --- | --- |

(3)

Om resultaten från screeningmetoden överstiger brytpunkten bör det ursprungliga provet analyseras med en metod som kan identifiera och kvantifiera mängden PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i provet. Sådana metoder kallas här nedan konfirmeringsmetoder. De tekniska framstegen och utvecklingen har visat att utöver gaskromatografi i kombination med högupplösande masspektrometri (GC-HRMS) bör även gaskromatografi i kombination med tandem-masspektrometri (GC-MS/MS) få användas som konfirmeringsmetod för att kontrollera överensstämmelse med gränsvärdet.

| (4) | På grundval av de erfarenheter som gjorts till följd av tillämpningen av de befintliga bestämmelserna bör dessa bestämmelser ändras vad gäller behovet av dubbelprov, bedömningen av överensstämmelsen i fråga om dubbelprov och kravet på godtagbar skillnad mellan resultaten avseende den övre och den lägre koncentrationen. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av de erfarenheter som gjorts till följd av tillämpningen av de befintliga bestämmelserna bör dessa bestämmelser ändras vad gäller behovet av dubbelprov, bedömningen av överensstämmelsen i fråga om dubbelprov och kravet på godtagbar skillnad mellan resultaten avseende den övre och den lägre koncentrationen.

| (5) | Förordning (EG) nr 152/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 152/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del B i bilaga V till förordning (EG) nr 152/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

2

---

BILAGA

I Bilaga V till Förordning (EG) nr 152/2009 Ska del B ”BESTÄMNING AV HALTER AV DIOXINER (PCDD/PCDF) OCH PCB” ersättas med följande:

”B.   BESTÄMNING AV HALTER AV DIOXINER (PCDD/PCDF) OCH PCB

KAPITEL I

Provtagningsmetoder och tolkning av analysresultat

1.   Syfte och tillämpningsområde

Provtagning för offentlig kontroll av halter av polyklorerade dibenso-p-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF) (nedan kallade PCDD/PCDF), dioxinlika polyklorerade bifenyler (nedan kallade dioxinlika PCB) (1) och icke-dioxinlika PCB i foder ska göras i enlighet med bilaga I. De kvantitativa kraven i fråga om kontroll av ämnen eller produkter som är jämnt fördelade i fodret enligt punkt 5.1 i bilaga I ska uppfyllas. De erhållna samlingsproven ska betraktas som representativa för de partier eller delpartier från vilka de tas. De halter som bestäms i laboratorieproven ska ligga till grund för bedömningen av om proven är överensstämmande med gränsvärdena enligt direktiv 2002/32/EG.

I denna del B ska definitionerna i bilaga I till kommissionens beslut 2002/657/EG (2) gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

| | screeningmetoder: metoder för att påvisa prov med halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. De ska ge en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya fall som medför hög exponering och hälsorisker för konsumenterna. Screeningmetoder ska baseras på bioanalytiska metoder eller GC-MS-metoder. Provresultat som överskrider brytpunkten vid kontroll av överensstämmelsen med gränsvärdet ska kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod. |
| --- | --- |

screeningmetoder: metoder för att påvisa prov med halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. De ska ge en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya fall som medför hög exponering och hälsorisker för konsumenterna. Screeningmetoder ska baseras på bioanalytiska metoder eller GC-MS-metoder. Provresultat som överskrider brytpunkten vid kontroll av överensstämmelsen med gränsvärdet ska kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod.

| | konfirmeringsmetoder: metoder för att få fram fullständig eller kompletterande information som möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB vid gränsvärdet, eller vid behov vid åtgärdsgränsen. Sådana metoder bygger på gaskromatografi i kombination med högupplösande masspektrometri (GC-HRMS) eller gaskromatografi i kombination med tandem-masspektrometri (GC-MS/MS). |
| --- | --- |

konfirmeringsmetoder: metoder för att få fram fullständig eller kompletterande information som möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB vid gränsvärdet, eller vid behov vid åtgärdsgränsen. Sådana metoder bygger på gaskromatografi i kombination med högupplösande masspektrometri (GC-HRMS) eller gaskromatografi i kombination med tandem-masspektrometri (GC-MS/MS).

2.   Partiets eller delpartiets överensstämmelse med gränsvärdet

2.1   Icke-dioxinlika PCB

Partiet är överensstämmande med gränsvärdet om analysresultatet inte överskrider gränsvärdet för icke-dioxinlika PCB enligt direktiv 2002/32/EG, med beaktande av mätosäkerheten.

Partiet är icke-överensstämmande med gränsvärdet om analysresultatet avseende den övre koncentrationen (3), bekräftat genom dubbelprov (4), överskrider gränsvärdet enligt direktiv 2002/32/EG, med beaktande av mätosäkerheten. Medelvärdet av två bestämningar, där mätosäkerheten beaktas, används för kontroll av överensstämmelsen.

Mätosäkerheten ska beaktas enligt någon av följande metoder:

| — | Genom att fastställa den utvidgade mätosäkerheten med användning av en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet minus U överstiger gränsvärdet. |
| --- | --- |

—

Genom att fastställa den utvidgade mätosäkerheten med användning av en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet minus U överstiger gränsvärdet.

| — | Genom att fastställa beslutsgränsen (CCα) enligt punkt 3.1.2.5 i bilaga I till beslut 2002/657/EG. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet är lika med eller högre än CCα. |
| --- | --- |

—

Genom att fastställa beslutsgränsen (CCα) enligt punkt 3.1.2.5 i bilaga I till beslut 2002/657/EG. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet är lika med eller högre än CCα.

Styckena 1, 2 och 3 ska tillämpas på de analysresultat som erhålls vid provtagning för offentlig kontroll. När det gäller analys för överklagande eller referensändamål ska nationella regler gälla.

2.2   Dioxiner (PCDD/PCDF) och dioxinlika PCB

Partiet är överensstämmande med gränsvärdena i följande fall:

| — | En enda analys med en screeningmetod för vilken andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande med gränsvärdet är lägre än 5 % ger ett resultat som visar att halten inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB enligt direktiv 2002/32/EG. |
| --- | --- |

—

En enda analys med en screeningmetod för vilken andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande med gränsvärdet är lägre än 5 % ger ett resultat som visar att halten inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB enligt direktiv 2002/32/EG.

| — | En enda analys med en konfirmeringsmetod ger ett resultat som inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB enligt direktiv 2002/32/EG, med beaktande av mätosäkerheten. |
| --- | --- |

—

En enda analys med en konfirmeringsmetod ger ett resultat som inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB enligt direktiv 2002/32/EG, med beaktande av mätosäkerheten.

För screeninganalyser ska en brytpunkt fastställas för bedömningen av om provet/n är överensstämmande med det gränsvärde som anges för PCDD/PCDF respektive för summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB.

Partiet är icke-överensstämmande med gränsvärdet om analysresultatet avseende den övre koncentrationen (5), fastställt med en konfirmeringsmetod och bekräftat genom dubbelprov, överskrider gränsvärdet enligt direktiv 2002/32/EG, med beaktande av mätosäkerheten (6). Medelvärdet av två bestämningar, där mätosäkerheten beaktas, används för kontroll av överensstämmelsen.

Mätosäkerheten ska beaktas enligt någon av följande metoder:

| — | Genom att fastställa den utvidgade mätosäkerheten med användning av en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet minus U överstiger gränsvärdet. Om det har gjorts en separat bestämning av PCDD/PCDF och av dioxinlika PCB ska summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten användas när man anger summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

—

Genom att fastställa den utvidgade mätosäkerheten med användning av en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet minus U överstiger gränsvärdet. Om det har gjorts en separat bestämning av PCDD/PCDF och av dioxinlika PCB ska summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten användas när man anger summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB.

| — | Genom att fastställa beslutsgränsen (CCα) enligt punkt 3.1.2.5 i bilaga I till beslut 2002/657/EG. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet är lika med eller högre än CCα. |
| --- | --- |

—

Genom att fastställa beslutsgränsen (CCα) enligt punkt 3.1.2.5 i bilaga I till beslut 2002/657/EG. Ett parti eller delparti är icke-överensstämmande om det uppmätta värdet är lika med eller högre än CCα.

Styckena 1–4 ska tillämpas på de analysresultat som erhålls vid provtagning för offentlig kontroll. När det gäller analys för överklagande eller referensändamål ska nationella regler gälla.

3.   Resultat som överskrider de åtgärdsgränser som anges i bilaga II till direktiv 2002/32/EG

Åtgärdsgränserna fungerar som ett redskap för provurval i de fall där det är nödvändigt att identifiera en föroreningskälla och att vidta åtgärder för att minska eller eliminera den. Screeningmetoderna ska fastställa lämpliga brytpunkter för urvalet av dessa prov. Om det behövs betydande insatser för att identifiera en föroreningskälla och minska eller eliminera föroreningen kan det vara lämpligt att bekräfta om åtgärdsgränsen överskridits genom att analysera dubbelprov med en konfirmeringsmetod, med beaktande av mätosäkerheten (7).

KAPITEL II

Provberedning och krav på analysmetoder för offentlig kontroll av halter av dioxiner (PCDD/PCDF) och dioxinlika PCB i foder

1.   Tillämpningsområde

Kraven i detta kapitel ska tillämpas när foder analyseras för offentlig kontroll av halterna av 2,3,7,8-substituerade polyklorerade dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner (nedan kallade PCDD/PCDF) samt av dioxinlika polyklorerade bifenyler (nedan kallade dioxinlika PCB) och för andra lagstadgade ändamål.

Övervakningen av förekomsten av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i foder kan utföras med två olika typer av analysmetoder:

| a) | Screeningmetoder
  Syftet med screeningmetoder är att påvisa prov med halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. Screeningmetoder bör ge en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya fall som medför hög exponering och hälsorisker för konsumenterna. När dessa metoder används bör man sträva efter att undvika resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande. De kan bland annat bestå av bioanalytiska metoder och GC-MS-metoder.
  Screeningmetoder jämför analysresultatet med en brytpunkt och ger ett ja/nej-svar för bedömning av om gränsvärdet eller åtgärdsgränsen eventuellt har överskridits. Koncentrationen av PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i prov som misstänks vara icke-överensstämmande med gränsvärdet måste bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod.
  Screeningmetoderna kan dessutom ge en indikation på halterna av de PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som förekommer i provet. Om bioanalytiska screeningmetoder används ska resultatet uttryckas som bioanalytiska ekvivalenter (BEQ), medan om fysikalisk-kemiska GC-MS-metoder används ska resultatet uttryckas som toxicitetsekvivalenter (TEQ). Screeningmetodernas resultat i form av numeriska värden är lämpliga för att demonstrera att proven är överensstämmande eller misstänkt icke-överensstämmande eller att åtgärdsgränsen överskridits, och ger en indikation på koncentrationsintervallet om proven följs upp med konfirmeringsmetoder. Däremot är de inte lämpliga för utvärdering av bakgrundshalter, uppskattning av intag, uppföljning av tidstrender avseende halter eller omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden. |
| --- | --- |

a)

Screeningmetoder

Syftet med screeningmetoder är att påvisa prov med halter av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. Screeningmetoder bör ge en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya fall som medför hög exponering och hälsorisker för konsumenterna. När dessa metoder används bör man sträva efter att undvika resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande. De kan bland annat bestå av bioanalytiska metoder och GC-MS-metoder.

Screeningmetoder jämför analysresultatet med en brytpunkt och ger ett ja/nej-svar för bedömning av om gränsvärdet eller åtgärdsgränsen eventuellt har överskridits. Koncentrationen av PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i prov som misstänks vara icke-överensstämmande med gränsvärdet måste bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod.

Screeningmetoderna kan dessutom ge en indikation på halterna av de PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som förekommer i provet. Om bioanalytiska screeningmetoder används ska resultatet uttryckas som bioanalytiska ekvivalenter (BEQ), medan om fysikalisk-kemiska GC-MS-metoder används ska resultatet uttryckas som toxicitetsekvivalenter (TEQ). Screeningmetodernas resultat i form av numeriska värden är lämpliga för att demonstrera att proven är överensstämmande eller misstänkt icke-överensstämmande eller att åtgärdsgränsen överskridits, och ger en indikation på koncentrationsintervallet om proven följs upp med konfirmeringsmetoder. Däremot är de inte lämpliga för utvärdering av bakgrundshalter, uppskattning av intag, uppföljning av tidstrender avseende halter eller omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden.

| b) | Konfirmeringsmetoder
  Konfirmeringsmetoder möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av de PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som förekommer i ett prov och ger fullständig information på kongennivå. Dessa metoder möjliggör därför kontroll av gränsvärden och åtgärdsgränser, inklusive konfirmering av de resultat som fåtts med screeningmetoder. Dessutom kan resultaten användas för andra ändamål, t.ex. bestämning av låga bakgrundshalter vid foderövervakning, uppföljning av tidstrender, exponeringsbedömning samt för uppbyggnad av en databas om eventuell omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden. De är också viktiga för att fastställa kongenmönster så att källan till en eventuell förorening kan identifieras. Sådana metoder bygger på GC-HRMS. För att bekräfta överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med gränsvärdet kan även GC-MS/MS användas. |
| --- | --- |

b)

Konfirmeringsmetoder

Konfirmeringsmetoder möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av de PCDD/PCDF och dioxinlika PCB som förekommer i ett prov och ger fullständig information på kongennivå. Dessa metoder möjliggör därför kontroll av gränsvärden och åtgärdsgränser, inklusive konfirmering av de resultat som fåtts med screeningmetoder. Dessutom kan resultaten användas för andra ändamål, t.ex. bestämning av låga bakgrundshalter vid foderövervakning, uppföljning av tidstrender, exponeringsbedömning samt för uppbyggnad av en databas om eventuell omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden. De är också viktiga för att fastställa kongenmönster så att källan till en eventuell förorening kan identifieras. Sådana metoder bygger på GC-HRMS. För att bekräfta överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med gränsvärdet kan även GC-MS/MS användas.

2.   Bakgrund

För att beräkna den totala koncentrationen av dioxinlika föreningar i ett prov, den så kallade toxicitetsekvivalenten (TEQ), ska koncentrationen av varje enskilt ämne i ett givet prov multipliceras med respektive ämnes toxicitetsekvivalensfaktor (TEF) (se fotnot (1)* i kapitel I) och därefter adderas.

I denna del B i bilaga V avses med den accepterade särskilda kvantifieringsgränsen för en enskild kongen den lägsta analythalten som med rimlig statistisk säkerhet kan mätas och som uppfyller de identifieringskriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar.

Kvantifieringsgränsen för en enskild kongen kan identifieras

| a) | som den koncentration av en analyt i ett provextrakt som ger en instrumentrespons för de två skilda joner som ska övervakas, med ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) på 3:1 för den mindre känsliga rådatasignalen, eller |
| --- | --- |

a)

som den koncentration av en analyt i ett provextrakt som ger en instrumentrespons för de två skilda joner som ska övervakas, med ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) på 3:1 för den mindre känsliga rådatasignalen, eller

| b) | om beräkningen av signal-brusförhållandet på grund av tekniska skäl inte ger tillförlitliga resultat, som den lägsta koncentrationen på en kalibreringskurva som ger en godtagbar (≤ 30 %) och konsekvent (uppmätt åtminstone i början och slutet av en provserie) avvikelse till den genomsnittliga relativa responsfaktorn som beräknats för alla punkter på kalibreringskurvan för varje provserie. Kvantifieringsgränsen beräknas utifrån den lägsta koncentrationen med beaktande av utbytet för interna standarder och mängden prov. |
| --- | --- |

b)

om beräkningen av signal-brusförhållandet på grund av tekniska skäl inte ger tillförlitliga resultat, som den lägsta koncentrationen på en kalibreringskurva som ger en godtagbar (≤ 30 %) och konsekvent (uppmätt åtminstone i början och slutet av en provserie) avvikelse till den genomsnittliga relativa responsfaktorn som beräknats för alla punkter på kalibreringskurvan för varje provserie. Kvantifieringsgränsen beräknas utifrån den lägsta koncentrationen med beaktande av utbytet för interna standarder och mängden prov.

Bioanalytiska screeningmetoder ger inte resultat på kongennivå utan endast en indikation (8) på TEQ-värdet, uttryckt som bioanalytiska ekvivalenter (BEQ), på grund av att det i ett provextrakt även kan finnas föreningar som ger en respons i analysen men som inte uppfyller alla krav i TEQ-principen.

Screeningmetoder och konfirmeringsmetoder får endast användas för kontroll av en viss matris om metoderna har tillräckligt hög känslighet för att på ett tillförlitligt sätt påvisa halter vid åtgärdsgränsen eller gränsvärdet.

3.   Krav på kvalitetssäkring

3.1   Åtgärder ska vidtas för att undvika korskontaminering under alla moment vid provtagning och analys.

3.2   Proven ska förvaras och transporteras i behållare av glas, aluminium, polypropen eller polyeten som är lämpade för förvaring och inte påverkar halterna av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i proven. Spår av pappersdamm ska avlägsnas från provbehållaren.

3.3   Proven ska förvaras och transporteras på ett sådant sätt att foderprovet bibehålls i oförändrat tillstånd.

3.4   Varje laboratorieprov ska vid behov finmalas och blandas omsorgsfullt enligt en metod som garanterar fullständig homogenisering (t.ex. så att de passerar en 1 mm sikt). Om vattenhalten är för hög ska proven torkas innan de mals.

3.5   Reagenser, glasvaror och utrustning ska kontrolleras för om de eventuellt kan påverka de TEQ- eller BEQ-baserade resultaten.

3.6   En analys av ett blankprov ska göras genom att man utför hela analysen men utelämnar provet.

3.7   För bioanalytiska metoder ska alla glasvaror och lösningsmedel som används i analysen vara garanterat fria från ämnen som kan störa påvisandet av målföreningar i mätområdet. Glasvaror ska sköljas med lösningsmedel eller upphettas till de temperaturer som krävs för att avlägsna spår av PCDD/PCDF, dioxinlika föreningar och störande föreningar från dess yta.

3.8   Det prov som extraheras ska vara tillräckligt stort för att uppfylla kraven vad gäller ett tillräckligt lågt mätområde som inkluderar gränsvärden eller åtgärdsgränser.

3.9   De särskilda provberedningsförfaranden som används för de givna produkterna ska följa internationellt accepterade riktlinjer.

4.   Krav på laboratorier

4.1   I enlighet med förordning (EG) nr 882/2004 ska laboratorierna ackrediteras av ett godkänt ackrediteringsorgan som verkar enligt ISO Guide 58 för att säkerställa att de tillämpar ett system för kvalitetssäkring av analysverksamheten. Laboratorierna ska ackrediteras enligt standarden EN ISO/IEC 17025.

4.2   Laboratoriekompetensen ska bevisas genom fortlöpande medverkan i kollaborativa studier för bestämning av halten av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i relevanta fodermatriser och koncentrationsintervall.

4.3   Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prov ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden, både för kvalitetskontroll och för att bekräfta analysresultatet för misstänkta prov.

5.   Grundläggande krav på analysmetoder för dioxiner (PCDD/PCDF) och dioxinlika PCB

5.1   Lågt mätområde och låga kvantifieringsgränser

Eftersom vissa typer av PCDD/PCDF är extremt toxiska ska detektionsgränsen för dessa föreningar vara i storleksordningen femtogram (10–15 g). För de flesta PCB-kongener räcker det att kvantifieringsgränsen är i storleksordningen nanogram (10–9 g). Vid mätning av de mer toxiska dioxinlika PCB-kongenerna (särskilt kongener som inte är substituerade på orto-position, s.k. non-orto kongener) ska dock de lägsta halterna i mätområdet vara i storleksordningen pikogram (10–12 g). För alla andra PCB-kongener räcker det att kvantifieringsgränsen är i storleksordningen nanogram (10–9 g).

5.2   Hög selektivitet (specificitet)

5.2.1   PCDD/PCDF och dioxinlika PCB måste kunna skiljas från en stor mängd andra föreningar som extraheras samtidigt och ingår i koncentrationer flerfaldigt högre än hos de givna analyterna och som kan störa analysen. GC-MS-metoder måste kunna särskilja mellan olika kongener, exempelvis mellan de toxiska kongenerna (t.ex. de sjutton 2,3,7,8-substituerade PCDD/PCDF och de tolv dioxinlika PCB) och andra kongener.

5.2.2   Bioanalytiska metoder ska kunna påvisa målföreningar och ange dem som summan av PCDD/PCDF och/eller dioxinlika PCB. Upprening av prov ska syfta till att avlägsna föreningar som orsakar resultat som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande eller föreningar som kan minska responsen, vilket orsakar resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande.

5.3   Hög noggrannhet (riktighet och precision, skenbart utbyte för bioassay)

5.3.1   Bestämning med GC-MS-metoder ska ge en giltig uppskattning av den faktiska koncentrationen i ett prov. En hög noggrannhet krävs för att resultatet av en provanalys inte ska avvisas på grund av att det fastställda TEQ-värdet har för dålig tillförlitlighet. Noggrannheten uttrycks som riktighet (skillnaden mellan det medelvärde som har uppmätts för en analyt i ett certifierat material och dess certifierade värde, uttryckt som ett procenttal av detta värde) och precision (RSDR, dvs. den relativa standardavvikelsen beräknad utifrån de resultat som fåtts under reproducerbara förhållanden).

5.3.2   För bioanalytiska metoder ska det skenbara utbytet för bioassay bestämmas. Det skenbara utbytet för bioassay motsvaras av det BEQ-värde som beräknats från kalibreringskurvan för TCDD eller PCB 126, korrigerats för blank och därefter delats med det TEQ-värde som fastställts med konfirmeringsmetoden. Syftet är att korrigera för faktorer som till exempel förlusten av PCDD/PCDF och dioxinlika föreningar under extraktions- och uppreningsstegen, föreningar som extraherats ut samtidigt och ökar eller minskar responsen (agonistiska och antagonistiska effekter), kvaliteten på kurvpassningen eller skillnader mellan TEF-värden och REP-värden (relativ potensfaktor). Det skenbara utbytet för bioassay beräknas utifrån lämpliga referensprov med representativa kongenmönster kring den givna nivån.

5.4   Validering i intervallet för gränsvärdet och allmänna åtgärder för kvalitetskontroll

5.4.1   Laboratorierna ska påvisa en metods prestanda i intervallet för gränsvärdet, t.ex. 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet med en godtagbar variationskoefficient för upprepade analyser, under valideringsförfarandet och rutinanalyser.

5.4.2   Laboratorierna ska regelbundet analysera blankprov och spikade prov eller kontrollprov (helst certifierat referensmaterial om sådant finns) som en åtgärd för intern kvalitetskontroll. Kontrollkort för analyser av blankprov och spikade prov eller kontrollprov ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven.

5.5   Kvantifieringsgräns

5.5.1   För en bioanalytisk screeningmetod är det inte ett absolut krav att kvantifieringsgränsen fastställs, men metoden ska bevisligen kunna särskilja mellan blankprovet och brytpunkten. När ett BEQ-värde anges ska en rapporteringsnivå fastställas för att hantera prov som ger en respons under denna nivå. Rapporteringsnivån ska bevisligen vara skild från metodens blankprov med åtminstone en faktor på tre och ge respons vid halter under mätområdet. Den ska därför beräknas utifrån prov med halter av målföreningarna kring de miniminivåer som krävs och inte utifrån ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) eller ett blankprov.

5.5.2   Kvantifieringsgränsen för en konfirmeringsmetod ska motsvara ungefär en femtedel av gränsvärdet.

5.6   Analyskriterier

För att resultaten från konfirmeringsmetoder eller screeningmetoder ska vara tillförlitliga ska följande kriterier vara uppfyllda i intervallet för gränsvärdet eller åtgärdsgränsen för TEQ-värdet respektive BEQ-värdet, vilka kan bestämmas antingen som det totala TEQ-värdet (dvs. summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB) eller separat för PCDD/PCDF och för dioxinlika PCB:

| | Screening med bioanalytiska eller fysikalisk-kemiska metoder | Konfirmeringsmetoder |
| --- | --- | --- |
| Andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande (1) | < 5 % | |
| Riktighet | | –20 % till +20 % |
| Repeterbarhet (RSDr) | < 20 % | |
| Reproducerbarhet inom laboratoriet (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

Screening med bioanalytiska eller fysikalisk-kemiska metoder

Konfirmeringsmetoder

Andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande (1)

< 5 %

Riktighet

–20 % till +20 %

Repeterbarhet (RSDr)

< 20 %

Reproducerbarhet inom laboratoriet (RSDR)

< 25 %

< 15 %

5.7   Särskilda krav på screeningmetoder

5.7.1   Både GC-MS och bioanalytiska metoder får användas för screening. För GC-MS-metoder ska kraven i punkt 6 uppfyllas. För cellbaserade bioanalytiska metoder anges särskilda krav i punkt 7.

5.7.2   Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prov ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden.

5.7.3   Screeningmetodens prestanda ska kontrolleras vid rutinanalyser genom analytisk kvalitetskontroll och löpande metodvalidering. Det ska finnas ett fortlöpande program för att kontrollera överensstämmande resultat.

5.7.4   Kontroll av en eventuell hämning av cellens respons och cytotoxicitet

Vid rutinmässig screening ska 20 % av provextrakten analyseras med och utan tillsats av 2,3,7,8-TCDD i en halt som motsvarar gränsvärdet eller åtgärdsgränsen för att kontrollera om responsen eventuellt hämmas av störande ämnen i provextraktet. Den uppmätta koncentrationen i det spikade provet ska jämföras med summan av koncentrationen i det ej spikade provet och den tillsatta koncentrationen. Om den uppmätta koncentrationen är mer än 25 % lägre än den beräknade koncentrationen (summan) tyder detta på att signalen eventuellt hämmas och det berörda provet ska genomgå konfirmeringsanalys med GC-HRMS. Resultaten ska följas upp med kontrollkort.

5.7.5   Kvalitetskontroll av överensstämmande prov

Ungefär 2–10 % av de överensstämmande proven ska bekräftas med GC-HRMS. Antalet prov beror på provmatrisen och laboratoriets erfarenhetsnivå.

5.7.6   Kvalitetskontrolluppgifter som grund för bestämning av andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande

Efter screening av prov vars halter ligger under eller över gränsvärdena eller åtgärdsgränserna ska man bestämma andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande med kraven. Den faktiska andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande ska vara lägre än 5 %. När man vid kvalitetskontrollen av överensstämmande prov har tillgång till minst 20 bekräftade resultat per matris eller matrisgrupp ska dessa uppgifter användas som grund för att dra slutsatser om andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande. Resultat från prov som analyserats i ringtest eller vid föroreningsincidenter och som täcker koncentrationsintervall upp till exempelvis två gånger gränsvärdet får också tas med i de 20 resultat som minst ska ingå i utvärderingen. Proven ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor.

Även om det främsta syftet med screeningmetoder är att påvisa prov som överskrider åtgärdsgränsen, är kriteriet för att fastställa andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande gränsvärdet, med beaktande av mätosäkerheten för konfirmeringsmetoden.

5.7.7   Screeningresultat som eventuellt är icke-överensstämmande ska alltid kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod. Dessa provresultat kan också användas för att utvärdera andelen prov som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande. För screeningmetoder motsvaras andelen prov som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande av den andel prov som med hjälp av konfirmeringsanalyser konstaterats vara överensstämmande och som vid tidigare screening hade konstaterats vara eventuellt icke-överensstämmande. Utvärderingen av hur väl screeningmetoden fungerar ska göras på grundval av en jämförelse mellan antalet prov som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande och det totala antalet prov som kontrollerats. Detta värde ska vara så lågt att det lönar sig att använda en screeningmetod.

5.7.8   Bioanalytiska metoder ska, åtminstone under valideringsbetingelser, ge en godtagbar indikation på TEQ-värdet, beräknat och uttryckt som BEQ.

Även för bioanalytiska metoder som används under repeterbarhetsbetingelser bör normalt sett den interna repeterbarheten (RSDr) vara mindre än reproducerbarheten (RSDR).

6.   Särskilda krav på GC-MS-metoder för screening eller konfirmering

6.1   Godtagbara skillnader mellan WHO-TEQ-värdena avseende den övre och den lägre koncentrationen

Det får inte skilja mer än 20 % mellan den övre och den lägre koncentrationen vid konfirmering av att gränsvärdet, eller vid behov åtgärdsgränsen, överskridits.

6.2   Kontroll av utbytet

6.2.1   För validering av analysmetoden ska interna standarder i form av 13C-märkta 2,3,7,8-klorsubstituerade PCDD/PCDF och 13C-märkta dioxinlika PCB tillsättas alldeles i början av analysen, t.ex. före extraktionen. Minst en kongen för varje tetra- till oktaklorerad homolog grupp av PCDD/PCDF och minst en kongen för varje homolog grupp av dioxinlika PCB ska tillsättas (alternativt tillsätts minst en kongen för varje masspektrometrisk SIR-funktion [selected ion recording] som används för att övervaka PCDD/PCDF och dioxinlika PCB). För konfirmeringsmetoder ska alla de sjutton 13C-märkta 2,3,7,8-substituerade interna PCDD/PCDF-standarderna och alla de tolv 13C-märkta interna dioxinlika PCB-standarderna användas.

6.2.2   Med hjälp av lämpliga kalibreringslösningar ska de relativa responsfaktorerna också bestämmas för de kongener till vilka ingen 13C-märkt analog tillsätts.

6.2.3   För foder av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung som innehåller mindre än 10 % fett ska interna standarder tillsättas innan extraktionen görs. För foder av animaliskt ursprung som innehåller mer än 10 % fett ska interna standarder tillsättas antingen före eller efter fettextraktionen. Extraktionens effektivitet ska valideras på lämpligt sätt, med hänsyn till när de interna standarderna tillsätts och till om resultaten anges per gram produkt eller per gram fett.

6.2.4   Innan en GC-MS-analys utförs ska en eller två utbytesstandarder (surrogat) tillsättas.

6.2.5   Det krävs en kontroll av utbytet. För konfirmeringsmetoder ska utbytet av de enskilda interna standarderna ligga i intervallet 60–120 %. Lägre eller högre utbytesgrad för enskilda kongener – särskilt för vissa hepta- och oktaklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner – ska godtas under förutsättning att deras bidrag till det totala TEQ-värdet inte överstiger 10 % (baserat på summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB). För GC-MS-screeningmetoder ska utbytet ligga i intervallet 30–140 %.

6.3   Avlägsnande av störande ämnen

| — | PCDD/PCDF ska separeras från störande klorföreningar, såsom icke-dioxinlika PCB och klorerade difenyletrar, med hjälp av lämpliga kromatografiska tekniker (lämpligtvis med en florisil-, aluminiumoxid- och/eller kolkolonn). |
| --- | --- |

—

PCDD/PCDF ska separeras från störande klorföreningar, såsom icke-dioxinlika PCB och klorerade difenyletrar, med hjälp av lämpliga kromatografiska tekniker (lämpligtvis med en florisil-, aluminiumoxid- och/eller kolkolonn).

| — | Gaskromatografisk separation av isomerer ska ha mindre än 25 % mellan två toppar för 1,2,3,4,7,8-HxCDF och 1,2,3,6,7,8-HxCDF. |
| --- | --- |

—

Gaskromatografisk separation av isomerer ska ha mindre än 25 % mellan två toppar för 1,2,3,4,7,8-HxCDF och 1,2,3,6,7,8-HxCDF.

6.4   Kalibrering med standardkurva

Kalibreringskurvan ska omfatta det relevanta intervallet för gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

6.5   Särskilda kriterier för konfirmeringsmetoder

| — | För GC-HRMS:






  — | Vid HRMS ska upplösningen vara större än eller lika med 10 000 i hela massområdet vid 10 % valley. |
| --- | --- | --- |

—

För GC-HRMS:

—

Vid HRMS ska upplösningen vara större än eller lika med 10 000 i hela massområdet vid 10 % valley.

| — | De ska uppfylla ytterligare kriterier för identifiering och konfirmering som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar. |
| --- | --- |

—

De ska uppfylla ytterligare kriterier för identifiering och konfirmering som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar.

| — | För GC-MS/MS:






  — | Övervakning av minst två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för alla märkta och omärkta analyter som omfattas av analysens tillämpningsområde. |
| --- | --- | --- |

—

För GC-MS/MS:

—

Övervakning av minst två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för alla märkta och omärkta analyter som omfattas av analysens tillämpningsområde.

| — | Högsta tillåtna tolerans för relativ jonintensitet på ± 15 % för utvalda dotterjoner från transitionen i jämförelse med beräknade eller uppmätta värden (medelvärde från kalibreringsstandarder) vid identiska MS/MS-betingelser, i synnerhet kollisionsenergi och kollisionsgastryck, för varje transition av en analyt. |
| --- | --- |

—

Högsta tillåtna tolerans för relativ jonintensitet på ± 15 % för utvalda dotterjoner från transitionen i jämförelse med beräknade eller uppmätta värden (medelvärde från kalibreringsstandarder) vid identiska MS/MS-betingelser, i synnerhet kollisionsenergi och kollisionsgastryck, för varje transition av en analyt.

| — | Upplösningen för varje kvadrupol ska minst motsvara upplösningen för en massenhet (dvs. tillräcklig upplösning för att separera två toppar som skiljer sig åt med en massenhet) i syfte att minimera risken för att eventuella interferenser stör de givna analyterna. |
| --- | --- |

—

Upplösningen för varje kvadrupol ska minst motsvara upplösningen för en massenhet (dvs. tillräcklig upplösning för att separera två toppar som skiljer sig åt med en massenhet) i syfte att minimera risken för att eventuella interferenser stör de givna analyterna.

| — | De ska uppfylla ytterligare kriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar, utom kravet på att använda GC-HRMS. |
| --- | --- |

—

De ska uppfylla ytterligare kriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar, utom kravet på att använda GC-HRMS.

7.   Särskilda krav på bioanalytiska metoder

Bioanalytiska metoder bygger på biologiska principer såsom cellbaserade metoder, receptorbaserade metoder eller immunologiska metoder. I denna punkt (punkt 7) fastställs krav på bioanalytiska metoder i allmänhet.

Med en screeningmetod klassificeras i princip ett prov antingen som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande genom en jämförelse mellan det beräknade BEQ-värdet och brytpunkten (se punkt 7.3). Prov under brytpunkten är överensstämmande, medan prov som är lika med eller över brytpunkten är misstänkt icke-överensstämmande och kräver analys med en konfirmeringsmetod. I praktiken kan ett BEQ-värde som motsvarar 2/3 av gränsvärdet användas som brytpunkt, förutsatt att det kan säkerställas att andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande är lägre än 5 % och att andelen prov som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande är godtagbar. Om man använder separata gränsvärden för PCDD/PCDF och för summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB krävs lämpliga brytpunkter för bioassay av PCDD/PCDF för att utan fraktionering kunna kontrollera provens överensstämmelse. För kontroll av prov som överskrider åtgärdsgränserna skulle en lämplig procentandel av respektive åtgärdsgräns lämpa sig som brytpunkt.

När det gäller vissa bioanalytiska metoder får ett vägledande värde uttryckt i BEQ ges för prov i mätområdet som överstiger rapporteringsgränsen (se punkt 7.1.1 och 7.1.6).

7.1   Utvärdering av försöksrespons

7.1.1   Allmänna krav

| — | När man beräknar koncentrationer utifrån en kalibreringskurva för TCDD kommer de lägsta och högsta koncentrationerna i kurvan att ha en hög variation (hög variationskoefficient). Mätområdet är det område där variationskoefficienten är mindre än 15 %. Den lägsta koncentrationen i mätområdet (rapporteringsgränsen) ska ligga över metodens blankvärde med åtminstone en faktor på tre. Den högsta koncentrationen i mätområdet motsvaras vanligtvis av EC70-värdet (70 % av den maximalt effektiva koncentrationen), men den är lägre om variationskoefficienten överstiger 15 % i detta område. Mätområdet ska fastställas under valideringen. Brytpunkterna (se punkt 7.3) ska med god marginal ligga inom mätområdet. |
| --- | --- |

—

När man beräknar koncentrationer utifrån en kalibreringskurva för TCDD kommer de lägsta och högsta koncentrationerna i kurvan att ha en hög variation (hög variationskoefficient). Mätområdet är det område där variationskoefficienten är mindre än 15 %. Den lägsta koncentrationen i mätområdet (rapporteringsgränsen) ska ligga över metodens blankvärde med åtminstone en faktor på tre. Den högsta koncentrationen i mätområdet motsvaras vanligtvis av EC70-värdet (70 % av den maximalt effektiva koncentrationen), men den är lägre om variationskoefficienten överstiger 15 % i detta område. Mätområdet ska fastställas under valideringen. Brytpunkterna (se punkt 7.3) ska med god marginal ligga inom mätområdet.

| — | Standardlösningar och provextrakt ska åtminstone analyseras som dubbelprov. När dubbelprov analyseras ska en standardlösning eller ett kontrollextrakt som provas i 4–6 brunnar (fördelade över plattan) ge en respons eller en koncentration (endast möjligt i mätområdet) som har en variationskoefficient mindre än 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardlösningar och provextrakt ska åtminstone analyseras som dubbelprov. När dubbelprov analyseras ska en standardlösning eller ett kontrollextrakt som provas i 4–6 brunnar (fördelade över plattan) ge en respons eller en koncentration (endast möjligt i mätområdet) som har en variationskoefficient mindre än 15 %.

7.1.2   Kalibrering

7.1.2.1   Kalibrering med standardkurva

| — | Provhalter ska skattas genom att försöksresponsen jämförs med en kalibreringskurva för TCDD (eller PCB 126 eller en standardblandning med PCDD/PCDF och dioxinlika PCB) utifrån vilken BEQ-värdet kan beräknas i extraktet och därefter i provet. |
| --- | --- |

—

Provhalter ska skattas genom att försöksresponsen jämförs med en kalibreringskurva för TCDD (eller PCB 126 eller en standardblandning med PCDD/PCDF och dioxinlika PCB) utifrån vilken BEQ-värdet kan beräknas i extraktet och därefter i provet.

| — | Kalibreringskurvor ska bestå av 8–12 koncentrationer (åtminstone som dubbelprov) och ha tillräckligt med koncentrationer i den nedre delen av kurvan (mätområdet). Särskild uppmärksamhet ska ägnas kvaliteten på kurvpassningen i mätområdet. När man ska bedöma anpassningsgraden vid icke-linjär regression är R2-värdet i sig inte viktigt. Man uppnår en bättre kurvpassning genom att minimera skillnaden mellan beräknade och observerade koncentrationer inom kurvans mätområde, t.ex. genom att minimera residualkvadratsumman. |
| --- | --- |

—

Kalibreringskurvor ska bestå av 8–12 koncentrationer (åtminstone som dubbelprov) och ha tillräckligt med koncentrationer i den nedre delen av kurvan (mätområdet). Särskild uppmärksamhet ska ägnas kvaliteten på kurvpassningen i mätområdet. När man ska bedöma anpassningsgraden vid icke-linjär regression är R2-värdet i sig inte viktigt. Man uppnår en bättre kurvpassning genom att minimera skillnaden mellan beräknade och observerade koncentrationer inom kurvans mätområde, t.ex. genom att minimera residualkvadratsumman.

| — | Den skattade halten i provextraktet korrigeras därefter för BEQ-värdet hos ett blankprov för matrisen eller lösningsmedlet (för att beakta föroreningar från lösningsmedel och andra kemikalier som använts) och för det skenbara utbytet (som beräknats från BEQ-värdet för lämpliga referensprov med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen). När man korrigerar för ett utbyte ska det skenbara utbytet ligga inom det intervall som krävs (se punkt 7.1.4). Referensprov som används för att korrigera utbytet ska uppfylla de krav som anges i punkt 7.2. |
| --- | --- |

—

Den skattade halten i provextraktet korrigeras därefter för BEQ-värdet hos ett blankprov för matrisen eller lösningsmedlet (för att beakta föroreningar från lösningsmedel och andra kemikalier som använts) och för det skenbara utbytet (som beräknats från BEQ-värdet för lämpliga referensprov med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen). När man korrigerar för ett utbyte ska det skenbara utbytet ligga inom det intervall som krävs (se punkt 7.1.4). Referensprov som används för att korrigera utbytet ska uppfylla de krav som anges i punkt 7.2.

7.1.2.2   Kalibrering med referensprov

Man kan också använda en kalibreringskurva som genererats från minst fyra referensprov (se punkt 7.2.4: ett blankprov för matrisen och tre referensprov på 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet eller åtgärdsgränsen), varigenom man inte behöver korrigera för blank och utbyte. I detta fall får den försöksrespons som motsvarar 2/3 av gränsvärdet (se punkt 7.3) beräknas direkt från dessa prov och användas som brytpunkt. För kontroll av prov som överskrider åtgärdsgränserna skulle en lämplig procentandel av dessa åtgärdsgränser lämpa sig som brytpunkt.

7.1.3   Separat bestämning av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB

Extrakt får delas upp i fraktioner som innehåller dels PCDD/PCDF, dels dioxinlika PCB, vilket gör att man kan ange separata TEQ-värden för PCDD/PCDF och för dioxinlika PCB (uttryckta som BEQ). Företrädesvis ska man använda en kalibreringskurva för PCB 126-standard för att utvärdera resultaten för den fraktion som innehåller dioxinlika PCB.

7.1.4   Skenbart utbyte för bioassay

Det skenbara utbytet för bioassay ska beräknas utifrån lämpliga referensprov med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen och uttryckas som en procentandel av BEQ-värdet i jämförelse med TEQ-värdet. Beroende på vilken typ av analysmetod och vilka TEF-värden (9) som används kan skillnaderna mellan TEF- och REP-värdena för dioxinlika PCB ge upphov till låga skenbara utbyten för dioxinlika PCB i jämförelse med för PCDD/PCDF. Om en separat bestämning av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB utförs ska därför de skenbara utbytena för bioassay ligga i intervallet 20–60 % för dioxinlika PCB och i intervallet 50–130 % för PCDD/PCDF (intervallen gäller för kalibreringskurvan för TCDD). Bidraget från dioxinlika PCB till summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB kan variera mellan olika matriser och prov. Dessa variationer återspeglas i de skenbara utbytena för bioassay, vilka ska ligga i intervallet 30–130 % för summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB. Om TEF-värdena för PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i EU-lagstiftningen skulle ändras väsentligt, måste dessa intervall granskas.

7.1.5   Kontroll av utbytet efter upprening

Förlusten av föreningar under uppreningen ska kontrolleras under valideringen. Ett blankprov som spikats med en blandning av olika kongener ska genomgå upprening (minst n = 3) och därefter ska utbyte och variabilitet kontrolleras med en konfirmeringsmetod. Utbytet ska ligga i intervallet 60–120 %, särskilt för kongener som i olika blandningar bidrar med mer än 10 % till TEQ-värdet.

7.1.6   Rapporteringsgräns

Vid rapportering av BEQ-värden ska en rapporteringsgräns bestämmas utifrån relevanta matrisprov som omfattar typiska kongenmönster. Däremot ska inte kalibreringskurvan för standarder användas eftersom precisionen är låg för den nedre delen av kurvan. Även effekter från extraktion och upprening ska beaktas. Rapporteringsgränsen ska ligga över metodens blankvärde med åtminstone en faktor på tre.

7.2   Användning av referensprov

7.2.1   Referensproven ska representera provmatriser, kongenmönster och koncentrationsintervall för PCDD/PCDF och dioxinlika PCB kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

7.2.2   Ett blankprov för matrisen, eller när detta inte är möjligt ett blankprov för metoden, och ett referensprov vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen ska ingå i varje försöksserie. Dessa prov ska extraheras och analyseras samtidigt under identiska betingelser. Referensprovet ska ha en klart högre respons än blankprovet eftersom detta säkerställer metodens lämplighet. Dessa prov kan användas för att korrigera för blank och utbyte.

7.2.3   De referensprov som valts ut för att korrigera för utbyte ska vara representativa för alla proven, vilket innebär att kongenmönstrena inte ska resultera i att halterna underskattas.

7.2.4   För kontroll av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen får ytterligare referensprov på exempelvis 0,5 gång och 2 gånger gränsvärdet eller åtgärdsgränsen tas med i syfte att påvisa analysens tillförlitlighet inom det givna intervallet. Dessa prov får kombineras för att beräkna BEQ-värdet i prov (se punkt 7.1.2.2).

7.3   Bestämning av brytpunkter

Förhållandet mellan bioanalytiska resultat angivna som BEQ och resultat från konfirmeringsmetoden angivna som TEQ ska fastställas, till exempel genom matrisanpassade kalibreringsexperiment som omfattar referensprov spikade med 0 gång, 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet och 6 prov per halt (totalt n = 24). Korrektionsfaktorer (blank och utbyte) får beräknas från detta förhållande, men de ska kontrolleras i enlighet med punkt 7.2.2.

Brytpunkter ska fastställas för bedömning av om prov överensstämmer med gränsvärdena, eller vid behov för kontroll av åtgärdsgränserna, med respektive gränsvärden eller åtgärdsgränser som fastställts för antingen PCDD/F och dioxinlika PCB var för sig, eller för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB. De representeras av den nedre gränsen för fördelningen av de bioanalytiska resultaten (korrigerade för blank och utbyte) som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden med en konfidensgrad på 95 %, vilket innebär att andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande är mindre än 5 % och RSDR är mindre än 25 %. Beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden motsvaras av gränsvärdet, med beaktande av mätosäkerheten.

Brytpunkten (uttryckt som BEQ) kan beräknas enligt ett av de sätt som anges i punkt 7.3.1, 7.3.2 och 7.3.3 (se figur 1).

7.3.1   Med användning av det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden och med formeln

Formula

där

| BEQDL | BEQ-värdet som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är gränsvärdet inklusive mätosäkerhet |
| --- | --- |
| sy,x | residualstandardavvikelse |
| t α,f = m-2 | Students t-faktor (α = 5 %, f = frihetsgrader, ensidiga) |
| m | totalt antal kalibreringspunkter (index j) |
| n | antal prov per koncentration (repetitioner) |
| xi | provkoncentration för kalibreringspunkt i analyserad med en konfirmeringsmetod (uttryckt som TEQ) |
| | medelvärdet av koncentrationerna för alla kalibreringsprov (uttryckt som TEQ) |
| | parametern kvadratsumma, i = index för kalibreringspunkt i. |

BEQDL

BEQ-värdet som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är gränsvärdet inklusive mätosäkerhet

sy,x

residualstandardavvikelse

t α,f = m-2

Students t-faktor (α = 5 %, f = frihetsgrader, ensidiga)

m

totalt antal kalibreringspunkter (index j)

n

antal prov per koncentration (repetitioner)

xi

provkoncentration för kalibreringspunkt i analyserad med en konfirmeringsmetod (uttryckt som TEQ)

Formula

medelvärdet av koncentrationerna för alla kalibreringsprov (uttryckt som TEQ)

Formula

parametern kvadratsumma, i = index för kalibreringspunkt i.

7.3.2   Beräknat utifrån de bioanalytiska resultaten (korrigerade för blank och utbyte) från flera analyser av prov (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilken är den nedre gränsen för fördelningen vid motsvarande medelvärde för BEQ, och med formeln

brytpunkt = BEQDL – 1,64 × SDR

där

| SDR | standardavvikelse för resultat från bioassay vid BEQDL, mätt under reproducerbara betingelser inom laboratoriet. |
| --- | --- |

SDR

standardavvikelse för resultat från bioassay vid BEQDL, mätt under reproducerbara betingelser inom laboratoriet.

7.3.3   Beräknat som medelvärdet av de bioanalytiska resultaten (uttryckta som BEQ, korrigerade för blank och utbyte) från flera analyser av prov (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar 2/3 av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen. Detta grundas på att denna halt kommer att ligga omkring den brytpunkt som bestämts enligt punkt 7.3.1 eller 7.3.2.

Figur 1

Regressionslinje med 95-procentigt prediktionsintervall

Bioanalytiska resultat (BEQ)

BEQBeslutsgräns

Brytpunkt

BEQÅtgärdsgräns

β = 5 %

Åtgärds-gräns

Gräns-värde

Besluts-gräns

HRGC/HRMS resultat (TEQ)

Figur 1:
  Tillvägagångssätt för beräkning av brytpunkter som bygger på en 95-procentig konfidensgrad vilket innebär att andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande är mindre än 5 % och RSDR är mindre än 25 %.

| 1. | Utifrån det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden. |
| --- | --- |

1.

Utifrån det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden.

| 2. | Utifrån flera analyser av prov (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är den nedre gränsen för fördelningen (en klockformad kurva i figuren) vid motsvarande medelvärde för BEQ. |
| --- | --- |

2.

Utifrån flera analyser av prov (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är den nedre gränsen för fördelningen (en klockformad kurva i figuren) vid motsvarande medelvärde för BEQ.

7.3.4   Begränsningar för brytpunkter

De BEQ-baserade brytpunkter som beräknats utifrån den RSDR som fastställts under valideringen med hjälp av ett begränsat antal prov med olika matriser eller kongenmönster kan vara högre än gränsvärden eller åtgärdsgränser som baserats på TEQ-värden, eftersom en bättre precision kan uppnås vid validering än vid rutinanalyser då ett okänt spektrum av möjliga kongenmönster måste kontrolleras. I sådana fall ska brytpunkterna beräknas utifrån en RSDR som motsvarar 25 % eller helst 2/3 av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

7.4   Prestanda

7.4.1   Eftersom inga interna standarder kan användas i bioanalytiska metoder ska försök som kontrollerar repeterbarheten hos dessa metoder utföras i syfte att bedöma standardavvikelsen inom en försöksserie och mellan försöksserier. Repeterbarheten ska vara under 20 % och reproducerbarheten inom laboratoriet under 25 %. Detta ska grundas på de beräknade halterna uttryckta som BEQ efter korrigering för blank och utbyte.

7.4.2   Under valideringsförfarandet ska försöket visa att metoden kan skilja mellan ett blankprov och ett prov med en halt som motsvarar brytpunkten, så att prov som ligger över den relevanta brytpunkten kan identifieras (se punkt 7.1.2).

7.4.3   Målföreningar, möjliga interferenser och högsta godtagbara värden för blankprov ska definieras.

7.4.4   Vid analys av ett provextrakt (n = 3) ska standardavvikelsen inte överstiga 15 % för en respons eller en koncentration som beräknats utifrån responsen (endast möjligt i mätområdet).

7.4.5   De okorrigerade resultaten från referensprov uttryckta som BEQ (blank och vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen) ska användas vid utvärderingen av den bioanalytiska metodens prestanda under en konstant tidsperiod.

7.4.6   Kontrollkort för metodens blankprov och för varje typ av referensprov ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven, särskilt för metodens blankprov när det gäller kravet på minsta skillnad till de lägsta koncentrationerna i mätområdet och för referensprov när det gäller reproducerbarheten inom laboratoriet. Metodens blankprov ska kontrolleras så att man när blankprovet dras av från provresultatet inte får resultat som felaktigt bedöms vara överensstämmande.

7.4.7   Resultaten från analyserna med konfirmeringsmetoderna av misstänkta prov och av 2–10 % av de överensstämmande proven (minst 20 prov per matris) ska samlas in och användas för att utvärdera screeningmetodens prestanda och förhållandet mellan BEQ- och TEQ-värdena. Dessa data kan användas för omprövning av de brytpunkter som tillämpas på rutinprov för validerade matriser.

7.4.8   Att en metod har en bra prestanda kan också styrkas genom deltagande i ringtest. Om ett laboratorium kan styrka ett framgångsrikt deltagande får resultat från prov som analyserats i ringtest och som täcker ett koncentrationsintervall upp till exempelvis två gånger gränsvärdet tas med i utvärderingen av andelen prov som felaktigt bedömts vara överensstämmande. Proven ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor.

7.4.9   Vid incidenter får brytpunkter omprövas för att återspegla den specifika matrisen och kongenmönstret för denna enda incident.

8.   Rapportering av resultat

8.1   Konfirmeringsmetoder

8.1.1   Om den använda analysmetoden medger det ska analysresultaten innehålla halterna av de enskilda PCDD/PCDF- och dioxinlika PCB-kongenerna angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultat ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav.

8.1.2   Rapporten ska ange den metod som använts vid extraktionen av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB.

8.1.3   Utbytet för de enskilda interna standarderna ska redovisas om det ligger utanför det intervall som anges i punkt 6.2.5 eller när gränsvärdet överskrids (i så fall ska utbytet för ett av de två dubbelproven anges). I övriga fall ska det redovisas på begäran.

8.1.4   Eftersom mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Om det har gjorts en separat bestämning av PCDD/PCDF och av dioxinlika PCB ska summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten användas när man anger summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB.

8.1.5   Om mätosäkerheten har beaktats genom att beslutsgränsen (CCα) har fastställts (se punkt 2.2 i del B kapitel I) ska denna parameter anges.

8.1.6   Resultaten ska anges i samma enheter och med minst samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i direktiv 2002/32/EG.

8.2   Bioanalytiska screeningmetoder

8.2.1   Resultaten från screeningen ska anges som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande.

8.2.2   Dessutom får ett resultat för PCDD/PCDF och/eller dioxinlika PCB, uttryckt som BEQ och inte som TEQ, anges.

8.2.3   Prov vars respons ligger under rapporteringsgränsen ska benämnas ’under rapporteringsgränsen’.

8.2.4   För varje typ av provmatris ska rapporten innehålla uppgifter om det gränsvärde eller den åtgärdsgräns som utvärderingen baseras på.

8.2.5   Rapporten ska innehålla uppgifter om typ av försök som har gjorts, den grundläggande principen för försöket och typ av kalibrering.

8.2.6   Rapporten ska ange den metod som använts vid extraktionen av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB.

8.2.7   För prov som misstänks vara icke-överensstämmande ska rapporten innehålla information om de åtgärder som ska vidtas. Koncentrationen av PCDD/PCDF och summan av PCDD/PCDF och dioxinlika PCB i proven med förhöjda halter ska bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod.

KAPITEL III

Provberedning och krav på analysmetoder för offentlig kontroll av halten av icke-dioxinlika PCB (PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180)

1.   Tillämpningsområde

Kraven i detta kapitel ska tillämpas när foder analyseras för offentlig kontroll av halterna av icke-dioxinlika polyklorerade bifenyler (nedan kallade icke-dioxinlika PCB) och för andra lagstadgade ändamål.

2.   Detektionsmetoder som ska användas

Gaskromatografi i kombination med elektroninfångningsdetektion (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS eller likvärdiga metoder.

3.   Identifiering och konfirmering av givna analyter

3.1   Relativ retentionstid i förhållande till interna standarder eller referensstandarder (godtagbar avvikelse +/–0,25 %).

3.2   Gaskromatografisk separation av alla sex indikator-PCB (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 och PCB 180) från störande ämnen, särskilt andra PCB som elueras samtidigt, i synnerhet om provhalterna ligger i nivå med lagstadgade gränsvärden och det ska konfirmeras att proverna är icke-överensstämmande.

[Kongener som ofta elueras samtidigt är t.ex. PCB 28/31, PCB 52/69 och PCB 138/163/164. När det gäller GC-MS ska även eventuella interferenser från fragment av mer högklorerade kongener beaktas.]

3.3   Krav på GC-MS-metoder

Övervakning av åtminstone

| a) | två specifika joner för HRMS, |
| --- | --- |

a)

två specifika joner för HRMS,

| b) | två specifika joner med m/z > 200 eller tre specifika joner med m/z > 100 för LRMS, |
| --- | --- |

b)

två specifika joner med m/z > 200 eller tre specifika joner med m/z > 100 för LRMS,

| c) | en moderjon och två dotterjoner för MS/MS. |
| --- | --- |

c)

en moderjon och två dotterjoner för MS/MS.

Högsta tillåtna toleranser för kvoten för förekomsten av utvalda massfragment:

Relativ avvikelse mellan kvoten för förekomsten av utvalda massfragment från den teoretiska förekomsten eller kalibreringsstandarden för måljon (den vanligast förekommande jonen som övervakats) och konfirmeringsjon(er).

| Konfirmeringsjonens (-jonernas) relativa intensitet jämfört med måljonens | GC-EI-MS
  (relativ avvikelse) | GC-CI-MS, GC-MSn

  (relativ avvikelse) |
| --- | --- | --- |
| > 50 % | ± 10 % | ± 20 % |
| > 20 % till 50 % | ± 15 % | ± 25 % |
| > 10 % till 20 % | ± 20 % | ± 30 % |
| ≤ 10 % | ± 50 % (2) | ± 50 % (2) |

Konfirmeringsjonens (-jonernas) relativa intensitet jämfört med måljonens

GC-EI-MS

(relativ avvikelse)

GC-CI-MS, GC-MSn

(relativ avvikelse)

> 50 %

± 10 %

± 20 %

> 20 % till 50 %

± 15 %

± 25 %

> 10 % till 20 %

± 20 %

± 30 %

≤ 10 %

± 50 % (2)

± 50 % (2)

3.4   Krav på GC-ECD-metoder

Resultat som överskrider gränsvärdet ska konfirmeras med hjälp av två GC-kolonner som har stationära faser med olika polaritet.

4.   Bevis för metodens prestanda

Metodens prestanda ska valideras i intervallet för gränsvärdet (0,5–2 gånger gränsvärdet) med en godtagbar variationskoefficient för upprepade analyser (se krav på intermediärt precisionsmått i punkt 9).

5.   Kvantifieringsgräns

Blankprovets värden ska vara högst 30 % av den föroreningshalt som motsvarar gränsvärdet (10).

6.   Kvalitetskontroll

Laboratorierna ska regelbundet kontrollera blankprov, analysera spikade prov och prov för kvalitetskontroll samt medverka i kollaborativa studier med relevanta matriser.

7.   Kontroll av utbytet

7.1   Lämpliga interna standarder med fysikalisk-kemiska egenskaper som är jämförbara med de givna analyternas ska användas.

7.2   Tillsats av intern standard:

Ska tillsättas produkter före extraktion och upprening.

7.3   Krav på metoder som använder alla sex isotopmärkta indikator-PCB-kongener:

| a) | Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten. |
| --- | --- |

a)

Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten.

| b) | Utbytet för isotopmärkta interna standarder ska ligga i intervallet 50–120 %. |
| --- | --- |

b)

Utbytet för isotopmärkta interna standarder ska ligga i intervallet 50–120 %.

| c) | Ett lägre eller högre utbyte för enskilda kongener vars bidrag till summan av de sex indikator-PCB är mindre än 10 % är godtagbart. |
| --- | --- |

c)

Ett lägre eller högre utbyte för enskilda kongener vars bidrag till summan av de sex indikator-PCB är mindre än 10 % är godtagbart.

7.4   Krav på metoder som inte använder alla sex isotopmärkta interna standarder eller använder andra interna standarder:

| a) | Utbytet för interna standarder ska kontrolleras för varje prov. |
| --- | --- |

a)

Utbytet för interna standarder ska kontrolleras för varje prov.

| b) | Utbytet för interna standarder ska ligga i intervallet 60–120 %. |
| --- | --- |

b)

Utbytet för interna standarder ska ligga i intervallet 60–120 %.

| c) | Resultaten ska korrigeras för utbytet för interna standarder. |
| --- | --- |

c)

Resultaten ska korrigeras för utbytet för interna standarder.

7.5   Utbytet för omärkta kongener ska kontrolleras genom spikade prov eller prov för kvalitetskontroll vilka har koncentrationer i intervallet för gränsvärdet. Godtagbara utbyten för dessa kongener ska ligga i intervallet 70–120 %.

8.   Krav på laboratorier

I enlighet med förordning (EG) nr 882/2004 ska laboratorierna ackrediteras av ett godkänt ackrediteringsorgan som verkar enligt ISO Guide 58 för att säkerställa att de tillämpar ett system för kvalitetssäkring av analysverksamheten. Laboratorierna ska ackrediteras enligt standarden EN ISO/IEC 17025.

9.   Prestanda: kriterier för summan av de sex indikator-PCB vid gränsvärdet

| Riktighet | –30 till +30 % |
| --- | --- |
| Intermediärt precisionsmått (RSD %) | ≤ 20 % |
| Skillnaden mellan beräkningen av övre och lägre koncentration | ≤ 20 % |

Riktighet

–30 till +30 %

Intermediärt precisionsmått (RSD %)

≤ 20 %

Skillnaden mellan beräkningen av övre och lägre koncentration

≤ 20 %

10.   Rapportering av resultat

10.1   Om den använda analysmetoden medger det ska analysresultaten innehålla halterna av de enskilda PCB-kongenerna angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultat ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav.

10.2   Rapporten ska ange den metod som använts vid extraktionen av PCB och lipider.

10.3   Utbytet av de enskilda interna standarderna ska redovisas om det ligger utanför det intervall som anges i punkt 7 eller när gränsvärdet överskrids. I övriga fall ska det redovisas på begäran.

10.4   Eftersom mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska också denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %.

10.5   Om mätosäkerheten har beaktats genom att beslutsgränsen (CCα) har fastställts (se punkt 2.1 i kapitel I) ska denna parameter anges.

10.6   Resultaten ska anges i samma enheter och med minst samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i direktiv 2002/32/EG.

---

(1)  Tabell över TEF-värden (toxiska ekvivalensfaktorer) för dioxiner, furaner och dioxinlika PCB.

1

Världshälsoorganisationens toxicitetsekvivalensfaktorer (WHO-TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s expertmöte inom det internationella programmet för kemikaliesäkerhet (IPCS) i Genève i juni 2005 (Martin van den Berg et al, ’The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds’, Toxicological Sciences, 2006, 93(2), s. 223–241).

| Kongen | TEF-värde | Kongen | TEF-värde |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibenso-p-furaner (PCDF) | Dioxinlika PCB: non-orto PCB + mono-orto PCB |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Non-orto PCB | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB 169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | | |
| | | Mono-orto PCB | |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |

Kongen

TEF-värde

Kongen

TEF-värde

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibenso-p-furaner (PCDF)

Dibenso-p-dioxiner (PCDD) och dibenso-p-furaner (PCDF)

Dioxinlika PCB: non-orto PCB + mono-orto PCB

Dioxinlika PCB: non-orto PCB + mono-orto PCB

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Non-orto PCB

Non-orto PCB

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB 169

0,03

OCDD

0,0003

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Förkortningar: ’T’ = tetra, ’Pe’ = penta, ’Hx’ = hexa, ’Hp’ = hepta, ’O’ = okta, ’CDD’ = klordibensodioxin, ’CDF’ = klordibensofuran, ’CB’ = klorbifenyl.

(2)  Kommissionens beslut 2002/657/EG av den 14 augusti 2002 om genomförande av rådets direktiv 96/23/EG avseende analysmetoder och tolkning av resultat (EGT L 221, 17.8.2002, s. 8).

2

(3)  Begreppet övre koncentration kräver att man använder kvantifieringsgränsen för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen. Begreppet lägre koncentration kräver att man använder noll för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen. Begreppet mellanvärde kräver att man använder halva kvantifieringsgränsen vid beräkning av bidraget från varje icke-kvantifierad kongen.

3

(4)  I allmänhet gäller de krav på analys av dubbelprov som anges i kapitel C punkt 3 i bilaga II. För konfirmeringsmetoder med 13C-märkt intern standard för de relevanta analyterna behövs dock analys av dubbelprov endast om resultatet från den första bestämningen med sådana konfirmeringsmetoder inte är överensstämmande. Analys av dubbelprov behövs för att utesluta möjligheten av intern korskontamination eller oavsiktlig hopblandning av prov. När analysen utförs till följd av en föroreningsincident behöver resultatet inte konfirmeras genom analys av ett dubbelprov om de prov som valts ut för analys kan spåras till föroreningsincidenten och den uppmätta halten är betydligt över gränsvärdet.

4

(5)  Begreppet övre koncentration kräver att man använder kvantifieringsgränsen för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen till TEQ-värdet (toxicitetsekvivalenter). Begreppet lägre koncentration kräver att man använder noll för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen till TEQ-värdet. Begreppet mellanvärde kräver att man använder halva kvantifieringsgränsen vid beräkning av bidraget från varje icke-kvantifierad kongen till TEQ-värdet.

5

(6)  I allmänhet gäller de krav på analys av dubbelprov som anges i kapitel C punkt 3 i bilaga II. För konfirmeringsmetoder med 13C-märkt intern standard för de relevanta analyterna behövs dock analys av dubbelprov endast om resultatet från den första bestämningen med sådana konfirmeringsmetoder inte är överensstämmande. Analys av dubbelprov behövs för att utesluta möjligheten av intern korskontamination eller oavsiktlig hopblandning av prov. När analysen utförs till följd av en föroreningsincident behöver resultatet inte konfirmeras genom analys av ett dubbelprov om de prov som valts ut för analys kan spåras till föroreningsincidenten och den uppmätta halten är betydligt över gränsvärdet.

6

(7)  Samma förklaring och krav avseende analys av dubbelprov gäller för kontroll av åtgärdsgränser som för gränsvärden i fotnot (5)*.

7

(8)  Bioanalytiska metoder är inte specifika för de kongener som ingår i TEF-systemet. Även andra strukturellt besläktade föreningar som aktiverar Ah-receptorn kan förekomma i provextraktet och därigenom bidra till den totala responsen. Bioanalytiska resultat kan därför inte vara en uppskattning av, utan snarare en indikation på TEQ-värdet i provet.

8

(9)  Nuvarande krav är grundade på de TEF-värden som offentliggjorts i Martin Van den Berg m.fl., Toxicological Sciences, 2006, 93(2), s. 223–241.

9

(10)  Reagensblankprovet bör lämna ett så litet bidrag som möjligt till halten av en förorening i ett prov. Det är laboratoriets skyldighet att kontrollera hur halterna i blankproven varierar, i synnerhet om blankproven dras av från proven.””

10

---

(1)  Med avseende på gränsvärdena.

1

(2)  Eftersom det finns ett tillräckligt antal massfragment med relativ intensitet större än 10 % bör man inte använda konfirmeringsjon(er) med en relativ intensitet mindre än 10 % jämfört med måljonens.

2

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 710/2014

av den 23 juni 2014

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för villkoren för att tillämpa processer för gemensamma beslut om tillsynskrav för specifika institut enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 113.5 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Ett effektivt utbyte av lämplig information är avgörande för att fatta gemensamma beslut om kapitalbasers tillräcklighet, tillsynsåtgärder när det gäller likviditetstillsyn, likviditetsnivåer och kapitalkrav för respektive institut inom en grupp och för gruppen som helhet. |
| --- | --- |

(1)

Ett effektivt utbyte av lämplig information är avgörande för att fatta gemensamma beslut om kapitalbasers tillräcklighet, tillsynsåtgärder när det gäller likviditetstillsyn, likviditetsnivåer och kapitalkrav för respektive institut inom en grupp och för gruppen som helhet.

| (2) | För att få en konsekvent tillämpning av processen för att fatta gemensamma beslut är det viktigt att varje etapp i processen definieras väl. En tydlig process underlättar också informationsutbytet, främjar ömsesidig förståelse, utvecklar relationerna mellan tillsynsmyndigheterna och främjar en ändamålsenlig tillsyn. |
| --- | --- |

(2)

För att få en konsekvent tillämpning av processen för att fatta gemensamma beslut är det viktigt att varje etapp i processen definieras väl. En tydlig process underlättar också informationsutbytet, främjar ömsesidig förståelse, utvecklar relationerna mellan tillsynsmyndigheterna och främjar en ändamålsenlig tillsyn.

| (3) | För att kunna göra en riskbedömning och bedömning av likviditetsriskprofilen för en grupp av institut bör den samordnande tillsynsmyndigheten ha en överblick över verksamheten hos samtliga institut i gruppen, inklusive de som har verksamhet utanför unionen. Ett samspel mellan de behöriga myndigheterna i unionen och tillsynsmyndigheterna i tredjeländer bör därför främjas, så att de förstnämnda myndigheterna kan bedöma de globala riskerna för en grupp. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna göra en riskbedömning och bedömning av likviditetsriskprofilen för en grupp av institut bör den samordnande tillsynsmyndigheten ha en överblick över verksamheten hos samtliga institut i gruppen, inklusive de som har verksamhet utanför unionen. Ett samspel mellan de behöriga myndigheterna i unionen och tillsynsmyndigheterna i tredjeländer bör därför främjas, så att de förstnämnda myndigheterna kan bedöma de globala riskerna för en grupp.

| (4) | En rimlig och realistisk tidsplanering för processen för gemensamma beslut är väsentlig. Varje involverad behörig myndighet bör ge den samordnande tillsynsmyndigheten relevant information i läglig tid. För att individuella bedömningar ska kunna presenteras och tolkas på ett konsekvent och enhetligt sätt är det nödvändigt att införa en gemensam mall för redovisning av resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen för varje enskilt institut. |
| --- | --- |

(4)

En rimlig och realistisk tidsplanering för processen för gemensamma beslut är väsentlig. Varje involverad behörig myndighet bör ge den samordnande tillsynsmyndigheten relevant information i läglig tid. För att individuella bedömningar ska kunna presenteras och tolkas på ett konsekvent och enhetligt sätt är det nödvändigt att införa en gemensam mall för redovisning av resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen för varje enskilt institut.

| (5) | För att få enhetliga tillämpningsvillkor bör respektive etapp i den gemensamma riskbedömningen och i processen för att fatta gemensamma beslut fastställas, med hänsyn till att vissa uppgifter i den gemensamma riskbedömningen och processen för att fatta gemensamma beslut kan utföras parallellt och att andra uppgifter kan följa på varandra. |
| --- | --- |

(5)

För att få enhetliga tillämpningsvillkor bör respektive etapp i den gemensamma riskbedömningen och i processen för att fatta gemensamma beslut fastställas, med hänsyn till att vissa uppgifter i den gemensamma riskbedömningen och processen för att fatta gemensamma beslut kan utföras parallellt och att andra uppgifter kan följa på varandra.

| (6) | För att underlätta antagandet av gemensamma beslut är det viktigt att de behöriga myndigheter som är involverade i beslutsprocessen för en dialog med varandra, särskilt före färdigställandet av riskbedömningsrapporter och gemensamma beslut. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta antagandet av gemensamma beslut är det viktigt att de behöriga myndigheter som är involverade i beslutsprocessen för en dialog med varandra, särskilt före färdigställandet av riskbedömningsrapporter och gemensamma beslut.

| (7) | Den samordnande tillsynsmyndigheten bör ge de involverade behöriga myndigheterna all relevant information som behövs för att de ska kunna utarbeta sina individuella riskbedömningar och för att fatta gemensamma kapital- och likviditetsbeslut. |
| --- | --- |

(7)

Den samordnande tillsynsmyndigheten bör ge de involverade behöriga myndigheterna all relevant information som behövs för att de ska kunna utarbeta sina individuella riskbedömningar och för att fatta gemensamma kapital- och likviditetsbeslut.

| (8) | Rapporten med riskbedömningen av en grupp är ett kärndokument som möjliggör för de behöriga myndigheterna att förstå och registrera bedömningen av den totala riskprofilen för bankgruppen, med tanke på att fatta ett gemensamt beslut om kapitalbasens tillräcklighet och den kapitalbasnivå som gruppen måste uppnå. Rapporten med en bedömning av likviditetsriskprofilen för en grupp är ett viktigt dokument som möjliggör för de behöriga myndigheterna att förstå och registrera bedömningen av den totala likviditetsprofilen för gruppen. För att den totala riskbedömningen och likviditetsriskbedömningen för gruppen ska kunna presenteras på ett konsekvent sätt och för att stödja meningsfulla diskussioner mellan de behöriga myndigheterna och möjliggöra en robust bedömning av gränsöverskridande bankgrupprisker, bör gemensamma mallar för dessa rapporter fastställas. |
| --- | --- |

(8)

Rapporten med riskbedömningen av en grupp är ett kärndokument som möjliggör för de behöriga myndigheterna att förstå och registrera bedömningen av den totala riskprofilen för bankgruppen, med tanke på att fatta ett gemensamt beslut om kapitalbasens tillräcklighet och den kapitalbasnivå som gruppen måste uppnå. Rapporten med en bedömning av likviditetsriskprofilen för en grupp är ett viktigt dokument som möjliggör för de behöriga myndigheterna att förstå och registrera bedömningen av den totala likviditetsprofilen för gruppen. För att den totala riskbedömningen och likviditetsriskbedömningen för gruppen ska kunna presenteras på ett konsekvent sätt och för att stödja meningsfulla diskussioner mellan de behöriga myndigheterna och möjliggöra en robust bedömning av gränsöverskridande bankgrupprisker, bör gemensamma mallar för dessa rapporter fastställas.

| (9) | Även om resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen enligt artikel 97 i direktiv 2013/36/EU kan dokumenteras på olika sätt i de olika medlemsstaterna beroende på genomförandet av den artikeln i den nationella lagstiftningen och med beaktande av de riktlinjer som utfärdats av den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten – EBA) enligt artikel 107.3 i samma direktiv, bör man med hjälp av standardmallar tillhandahålla konsekventa format för meddelande av slutsatser och resultat av översynsprocessen så att gemensamma beslut kan fattas. |
| --- | --- |

(9)

Även om resultaten av översyns- och utvärderingsprocessen enligt artikel 97 i direktiv 2013/36/EU kan dokumenteras på olika sätt i de olika medlemsstaterna beroende på genomförandet av den artikeln i den nationella lagstiftningen och med beaktande av de riktlinjer som utfärdats av den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten – EBA) enligt artikel 107.3 i samma direktiv, bör man med hjälp av standardmallar tillhandahålla konsekventa format för meddelande av slutsatser och resultat av översynsprocessen så att gemensamma beslut kan fattas.

| (10) | Rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp bör inte begränsas till en aggregering av individuella bidrag från behöriga myndigheter. Båda rapporterna bör användas som ett redskap för en gemensam bedömning av riskerna för gruppen som helhet och en analys av samspelet inom gruppen. |
| --- | --- |

(10)

Rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp bör inte begränsas till en aggregering av individuella bidrag från behöriga myndigheter. Båda rapporterna bör användas som ett redskap för en gemensam bedömning av riskerna för gruppen som helhet och en analys av samspelet inom gruppen.

| (11) | Ett fastställande av tydliga processer för vad gemensamma beslut ska innehålla och hur de ska uttryckas bör säkerställa att besluten är fullständigt motiverade och underlätta övervakningen av dem och kontrollen av deras efterlevnad. |
| --- | --- |

(11)

Ett fastställande av tydliga processer för vad gemensamma beslut ska innehålla och hur de ska uttryckas bör säkerställa att besluten är fullständigt motiverade och underlätta övervakningen av dem och kontrollen av deras efterlevnad.

| (12) | För att klargöra hur processen ska se ut när ett gemensamt beslut har fattats, skapa öppenhet angående behandlingen av resultatet av beslutet och vid behov underlätta lämpliga uppföljningsåtgärder, bör standarder för meddelande av ett fullständigt motiverat gemensamt beslut och övervakningen av dess genomförande fastställas. |
| --- | --- |

(12)

För att klargöra hur processen ska se ut när ett gemensamt beslut har fattats, skapa öppenhet angående behandlingen av resultatet av beslutet och vid behov underlätta lämpliga uppföljningsåtgärder, bör standarder för meddelande av ett fullständigt motiverat gemensamt beslut och övervakningen av dess genomförande fastställas.

| (13) | Processen för uppdateringar av gemensamma beslut bör fastställas så att detta sker på ett konsekvent och öppet sätt och så att de behöriga myndigheterna involveras och resultaten meddelas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(13)

Processen för uppdateringar av gemensamma beslut bör fastställas så att detta sker på ett konsekvent och öppet sätt och så att de behöriga myndigheterna involveras och resultaten meddelas på lämpligt sätt.

| (14) | Processen för gemensamma beslut enligt artikel 113 i direktiv 2013/36/EU innefattar den process som ska följas när ett gemensamt beslut inte kan fattas. För att säkerställa enhetliga tillämpningsvillkor för en sådan process, uttryckandet av fullständigt motiverade beslut och behandlingen av synpunkter och reservationer från värdlandets tillsynsmyndigheter, bör standarder fastställas för tidtabellen för beslutsfattande när ett gemensamt beslut inte kan fattas och för meddelande av innehållet i dessa beslut. |
| --- | --- |

(14)

Processen för gemensamma beslut enligt artikel 113 i direktiv 2013/36/EU innefattar den process som ska följas när ett gemensamt beslut inte kan fattas. För att säkerställa enhetliga tillämpningsvillkor för en sådan process, uttryckandet av fullständigt motiverade beslut och behandlingen av synpunkter och reservationer från värdlandets tillsynsmyndigheter, bör standarder fastställas för tidtabellen för beslutsfattande när ett gemensamt beslut inte kan fattas och för meddelande av innehållet i dessa beslut.

| (15) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska genomförandestandarder som EBA har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska genomförandestandarder som EBA har lagt fram för kommissionen.

| (16) | EBA har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen grundas på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(16)

EBA har anordnat öppna offentliga samråd om de förslag till tekniska genomförandestandarder som den här förordningen grundas på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning anges närmare regler för följande processer för gemensamma beslut som avses i artikel 113 i direktiv 2013/36/EU:

| a) | Processen för att fatta ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 113.1 a i direktivet, med beaktande av eventuella undantag som beviljats enligt artiklarna 7, 10 eller 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3). |
| --- | --- |

a)

Processen för att fatta ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 113.1 a i direktivet, med beaktande av eventuella undantag som beviljats enligt artiklarna 7, 10 eller 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (3).

| b) | Processen för att fatta ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 113.1 b i direktivet, med beaktande av eventuella undantag som beviljats enligt artiklarna 6, 8 eller 10 i förordning (EU) nr 575/2013 och eventuell tillämpning på gruppnivå enligt artikel 11.3 i samma förordning. |
| --- | --- |

b)

Processen för att fatta ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 113.1 b i direktivet, med beaktande av eventuella undantag som beviljats enligt artiklarna 6, 8 eller 10 i förordning (EU) nr 575/2013 och eventuell tillämpning på gruppnivå enligt artikel 11.3 i samma förordning.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  relevanta behöriga myndigheter
  : de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen över dotterföretag till ett moderinstitut inom EU, till ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller till ett blandat finansiellt moderholdingföretag i en medlemsstat.

2.   
  andra behöriga myndigheter
  :

| a) | Behöriga myndigheter som inte är relevanta behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

a)

Behöriga myndigheter som inte är relevanta behöriga myndigheter.

| b) | Offentliga myndigheter eller organ som officiellt har erkänts i nationell lagstiftning och som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att utöva tillsyn över enheter i den finansiella sektorn, enligt definitionen i artikel 4.1.27 i förordning (EU) nr 575/2013, som är verksamma i den berörda medlemsstaten och som utgör vare sig kreditinstitut eller värdepappersföretag. |
| --- | --- |

b)

Offentliga myndigheter eller organ som officiellt har erkänts i nationell lagstiftning och som enligt nationell lagstiftning har befogenhet att utöva tillsyn över enheter i den finansiella sektorn, enligt definitionen i artikel 4.1.27 i förordning (EU) nr 575/2013, som är verksamma i den berörda medlemsstaten och som utgör vare sig kreditinstitut eller värdepappersföretag.

3.   
  översyns- och utvärderingsprocessrapport
  : en rapport som presenterar resultatet av den översyns- och utvärderingsprocess som avses i artikel 97 i direktiv 2013/36/EU.

4.   
  rapport om likviditetsriskbedömning
  : en rapport som presenterar resultatet av den del av översyns- och utvärderingsprocessen enligt artikel 97 i direktiv 2013/36/EU som avser likviditetsrisker.

5.   
  rapport om gruppriskbedömning
  : en rapport som innehåller en riskbedömning för en grupp av institut enligt artikel 113.2 a i direktiv 2013/36/EU.

6.   
  rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp
  : en rapport som innehåller en bedömning av likviditetsriskprofilen för en grupp av institut enligt artikel 113.2 b i direktiv 2013/36/EU.

7.   
  gemensamt kapitalbeslut
  : ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 1 a.

8.   
  gemensamt likviditetsbeslut
  : ett gemensamt beslut om de frågor som avses i artikel 1 b.

KAPITEL II

PROCESS FÖR GEMENSAMMA BESLUT

PROCESS FÖR GEMENSAMMA BESLUT

Artikel 3

Planering av etapperna i processen för ett gemensamt beslut

1.   Innan en process för ett gemensamt beslut påbörjas ska den samordnande tillsynsmyndigheten och relevanta behöriga myndigheter komma överens om en tidtabell för de olika etapperna i processen (nedan kallad tidtabellen för det gemensamma beslutet). Vid oenighet ska den samordnande tillsynsmyndigheten fastställa tidtabellen för det gemensamma beslutet efter att ha beaktat de relevanta behöriga myndigheternas synpunkter och reservationer.

2.   Tidtabellen för det gemensamma beslutet ska uppdateras åtminstone varje år och innefatta följande etapper:

| a) | Överenskommelse om involvering av andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artikel 4. |
| --- | --- |

a)

Överenskommelse om involvering av andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artikel 4.

| b) | Framläggande av översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning från relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 5 och bidrag från de andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter som är involverade enligt artikel 4.2. |
| --- | --- |

b)

Framläggande av översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning från relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 5 och bidrag från de andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter som är involverade enligt artikel 4.2.

| c) | Framläggande av utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 6.6 och till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artiklarna 4.3 och 6.7. |
| --- | --- |

c)

Framläggande av utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 6.6 och till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artiklarna 4.3 och 6.7.

| d) | Dialog mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna om utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp enligt artikel 7. |
| --- | --- |

d)

Dialog mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna om utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp enligt artikel 7.

| e) | Framläggande av rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 8.2 och till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artiklarna 4.3 och 8.5. |
| --- | --- |

e)

Framläggande av rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 8.2 och till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artiklarna 4.3 och 8.5.

| f) | Framläggande av bidrag till utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut från relevanta behöriga myndigheter till den samordnande tillsynsmyndigheten enligt artikel 9.1. |
| --- | --- |

f)

Framläggande av bidrag till utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut från relevanta behöriga myndigheter till den samordnande tillsynsmyndigheten enligt artikel 9.1.

| g) | Framläggande av utkast till gemensamt kapitalbeslutsdokument och utkast till gemensamt likviditetsbeslutsdokument från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artiklarna 10.6 och 11.5. |
| --- | --- |

g)

Framläggande av utkast till gemensamt kapitalbeslutsdokument och utkast till gemensamt likviditetsbeslutsdokument från den samordnande tillsynsmyndigheten till relevanta behöriga myndigheter enligt artiklarna 10.6 och 11.5.

| h) | Samråd om utkastet till gemensamt kapitalbeslutsdokument och utkastet till gemensamt likviditetsbeslutsdokument med moderinstitutet inom EU och institut inom gruppen, när det krävs enligt en medlemsstats lagstiftning. |
| --- | --- |

h)

Samråd om utkastet till gemensamt kapitalbeslutsdokument och utkastet till gemensamt likviditetsbeslutsdokument med moderinstitutet inom EU och institut inom gruppen, när det krävs enligt en medlemsstats lagstiftning.

| i) | Dialog mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna om utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut. |
| --- | --- |

i)

Dialog mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna om utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut.

| j) | Antagande av ett gemensamt kapitalbeslut och ett gemensamt likviditetsbeslut enligt artikel 12. |
| --- | --- |

j)

Antagande av ett gemensamt kapitalbeslut och ett gemensamt likviditetsbeslut enligt artikel 12.

| k) | Meddelande av det gemensamma kapitalbeslutet och det gemensamma likviditetsbeslutet från den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna till moderinstitutet inom EU och instituten inom gruppen enligt artikel 13. |
| --- | --- |

k)

Meddelande av det gemensamma kapitalbeslutet och det gemensamma likviditetsbeslutet från den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna till moderinstitutet inom EU och instituten inom gruppen enligt artikel 13.

| l) | Överenskommelse om följande års tidtabell för planering av processen för gemensamma beslut. |
| --- | --- |

l)

Överenskommelse om följande års tidtabell för planering av processen för gemensamma beslut.

3.   Tidtabellen för det gemensamma beslutet ska uppfylla följande krav:

| a) | Den ska återspegla respektive uppgifts omfattning och komplexitet och beakta storleken, arten och omfattningen av samt systemviktigheten och komplexiteten hos gruppens verksamheter samt dess riskprofil. |
| --- | --- |

a)

Den ska återspegla respektive uppgifts omfattning och komplexitet och beakta storleken, arten och omfattningen av samt systemviktigheten och komplexiteten hos gruppens verksamheter samt dess riskprofil.

| b) | Den ska i största möjliga utsträckning beakta den samordnande tillsynsmyndighetens och de relevanta behöriga myndigheternas åtaganden inom ramen för det program för tillsynsgranskning som avses i artikel 116.1 tredje stycket c i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

Den ska i största möjliga utsträckning beakta den samordnande tillsynsmyndighetens och de relevanta behöriga myndigheternas åtaganden inom ramen för det program för tillsynsgranskning som avses i artikel 116.1 tredje stycket c i direktiv 2013/36/EU.

4.   Tidtabellen för det gemensamma beslutet ska vid behov ses över, särskilt om det brådskar med extraordinära uppdateringar enligt artiklarna 20 och 21.

5.   Den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna ska till de institut inom gruppen för vilka de ansvarar meddela ett vägledande datum för samrådet enligt punkt 2 h om utkasten till gemensamma beslutsdokument, i den utsträckning som respektive institut är berört.

Den samordnande tillsynsmyndigheten och de relevanta behöriga myndigheterna ska till de institut inom gruppen för vilka de ansvarar meddela ett uppskattat datum för det meddelande som avses i punkt 2 k.

Artikel 4

Involvering av andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter i processen för gruppriskbedömning

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten får besluta att involvera andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter i utarbetandet av en rapport om gruppriskbedömning eller en rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp. Detta beslut ska baseras på respektive filials eller instituts relevans för gruppen och filialens eller institutets betydelse för den lokala marknaden.

Denna involvering ska ske i enlighet med konfidentialitetskrav som är likvärdiga med kraven i avdelning VII kapitel 1 avsnitt II i direktiv 2013/36/EU och, i tillämpliga fall, artiklarna 54 och 58 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (4).

Graden av likvärdighet ska bedömas av den samordnande tillsynsmyndigheten och alla relevanta behöriga myndigheter.

2.   När den samordnande tillsynsmyndigheten beslutar att involvera en annan behörig myndighet enligt definitionen i artikel 2.2 eller ett tredjelands behöriga myndighet ska båda myndigheterna komma överens om i vilken utsträckning den andra behöriga myndigheten eller tredjelandets behöriga myndighet ska involveras. Sådana överenskommelser får ingås för följande ändamål:

| a) | Att ge den samordnande tillsynsmyndigheten bidrag till rapporter om gruppriskbedömning och rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp. |
| --- | --- |

a)

Att ge den samordnande tillsynsmyndigheten bidrag till rapporter om gruppriskbedömning och rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp.

| b) | Att bifoga de bidrag som avses i led a som bilagor till utkasten till eller slutliga rapporter om gruppriskbedömning eller likviditetsriskbedömning för en grupp. |
| --- | --- |

b)

Att bifoga de bidrag som avses i led a som bilagor till utkasten till eller slutliga rapporter om gruppriskbedömning eller likviditetsriskbedömning för en grupp.

3.   När den samordnande tillsynsmyndigheten beslutar att involvera andra behöriga myndigheter eller tredjeländers behöriga myndigheter får den inte lämna utkast till och slutliga rapporter om gruppriskbedömning och likviditetsriskbedömning för en grupp till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter utan samtycke av samtliga relevanta behöriga myndigheter.

4.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska ge fullständig information till relevanta behöriga myndigheter om den utsträckning i vilken andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter har involverats i processen för gruppriskbedömning samt nivån på och arten av denna involvering och den utsträckning i vilken rapporten om gruppriskbedömning har dragit nytta av dessa myndigheters bidrag.

Artikel 5

Utarbetande av översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning

1.   För att underlätta att vederbörlig hänsyn tas till riskbedömning av dotterföretag i det gemensamma beslutet enligt artikel 113.2 i direktiv 2013/36/EU ska de relevanta behöriga myndigheterna lämna sina översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning till den samordnande tillsynsmyndigheten i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 b.

2.   Översyns- och utvärderingsprocessrapporter ska utarbetas utifrån den mall som anges i bilaga I. Dessa rapporter ska kompletteras med sammanfattningar av graderingar enligt tabell 1 i bilaga II och sammanfattningen av kapitalbasbedömningen enligt tabell 2 i samma bilaga.

Rapporter om likviditetsriskbedömning ska utarbetas utifrån den mall som anges i bilaga V. Dessa rapporter ska kompletteras med sammanfattningar av graderingar enligt tabell 1 i bilaga VI och sammanfattningen av likviditetsbedömningen enligt tabell 2 i samma bilaga.

Översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning kan innefatta ytterligare relevant information.

Artikel 6

Utarbetande av utkast till rapporter om gruppriskbedömning och utkast till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska utarbeta utkast till rapporter om gruppriskbedömning och utkast till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp på grundval av följande:

| a) | Sin egen översyns- och utvärderingsprocessrapport eller rapport om likviditetsriskbedömning för moderinstitutet inom EU och för gruppen. |
| --- | --- |

a)

Sin egen översyns- och utvärderingsprocessrapport eller rapport om likviditetsriskbedömning för moderinstitutet inom EU och för gruppen.

| b) | De översyns- och utvärderingsprocessrapporter eller rapporter om likviditetsriskbedömning för dotterföretag som tillhandahållits av relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 5. |
| --- | --- |

b)

De översyns- och utvärderingsprocessrapporter eller rapporter om likviditetsriskbedömning för dotterföretag som tillhandahållits av relevanta behöriga myndigheter enligt artikel 5.

| c) | Bidrag från andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artikel 4.2. |
| --- | --- |

c)

Bidrag från andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter enligt artikel 4.2.

2.   De översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning som avses i punkt 1 a och b samt de bidrag som avses i punkt 1 c ska bifogas som bilagor till utkasten till rapporter om gruppriskbedömning eller utkasten till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp.

3.   Utkasten till rapporter om gruppriskbedömning och utkasten till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp ska innehålla resultaten av bedömningen av huruvida de styrformer, strategier, processer och rutiner som gruppen och dess institut infört och den kapitalbas och likviditet som gruppen och dess institut förfogar över säkerställer en sund hantering och täckning av de risker som gruppen och dess institut är exponerade för.

4.   Utkastet till rapport om gruppriskbedömning ska utarbetas utifrån den mall som anges i bilaga III. Denna rapport ska kompletteras med sammanfattningar av graderingar enligt tabell 1 i bilaga IV och sammanfattningen av kapitalbasbedömningen enligt tabell 2 i samma bilaga.

Utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp ska utarbetas utifrån den mall som anges i bilaga VII. Denna rapport ska kompletteras med sammanfattningar av graderingar enligt tabell 1 i bilaga VIII och sammanfattningen av likviditetsbedömningen enligt tabell 2 i samma bilaga.

5.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska i enlighet med proportionalitetsprincipen säkerställa följande:

| a) | Att den gemensamma bedömningen återspeglar olika instituts relevans inom gruppen och deras betydelse för den lokala marknaden. |
| --- | --- |

a)

Att den gemensamma bedömningen återspeglar olika instituts relevans inom gruppen och deras betydelse för den lokala marknaden.

| b) | Att det i utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp anges hur denna relevans och betydelse har beaktats. |
| --- | --- |

b)

Att det i utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp anges hur denna relevans och betydelse har beaktats.

6.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna utkasten till rapporter till de relevanta behöriga myndigheterna i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 c.

7.   I enlighet med den överenskommelse som avses i artikel 4.3 får den samordnande tillsynsmyndigheten lämna utkastet till rapport om gruppriskbedömning och utkastet till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter.

Artikel 7

Dialog om utkast till rapporter om gruppriskbedömning och utkast till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska fastställa formen och omfattningen av dialogen med relevanta behöriga myndigheter om utkast till rapporter om gruppriskbedömning och utkast till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp.

2.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska med relevanta behöriga myndigheter diskutera avstämning av de kvantitativa förslagen i individuella översyns- och utvärderingsprocessrapporter och rapporter om likviditetsriskbedömning enligt artikel 6.1 med de kvantitativa förslag som i tillämpliga fall ingår i utkasten till rapporter om gruppriskbedömning och utkasten till rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp.

3.   De kvantitativa förslag som avses i punkt 2 ska åtminstone innefatta följande:

| a) | De föreslagna kapitalbasnivåer som, i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU, en grupp av institut ska ha på gruppnivå och som samtliga institut inom gruppen ska ha på individuell nivå. |
| --- | --- |

a)

De föreslagna kapitalbasnivåer som, i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU, en grupp av institut ska ha på gruppnivå och som samtliga institut inom gruppen ska ha på individuell nivå.

| b) | De föreslagna specifika likviditetskrav som, i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, en grupp av institut ska uppfylla på gruppnivå och som samtliga institut inom gruppen ska uppfylla på individuell nivå. |
| --- | --- |

b)

De föreslagna specifika likviditetskrav som, i enlighet med artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, en grupp av institut ska uppfylla på gruppnivå och som samtliga institut inom gruppen ska uppfylla på individuell nivå.

Artikel 8

Färdigställande av rapporter om gruppriskbedömning och rapporter om likviditetsriskbedömning för en grupp

1.   På grundval av dialogen enligt artikel 7 ska den samordnande tillsynsmyndigheten färdigställa rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp utifrån formatet och innehållet i det utkast till rapport om gruppriskbedömning och det utkast till rapport om likviditetsriskbedömning för en grupp som avses i artikel 6. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska förklara alla väsentliga ändringar som gjorts i rapporten om gruppriskbedömning eller rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp. Ändringarna ska återspegla resultatet av dialogen och innefatta lämpliga uppdateringar av bilagorna till rapporten om gruppriskbedömning eller rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp.

2.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp till de relevanta behöriga myndigheterna i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 e.

3.   I enlighet med artikel 113.2 a i direktiv 2013/36/EU ska perioden på fyra månader för att fatta ett gemensamt kapitalbeslut starta när rapporten om gruppriskbedömning lämnas till de relevanta behöriga myndigheterna.

4.   I enlighet med artikel 113.2 b i direktiv 2013/36/EU ska perioden på en månad för att fatta ett gemensamt likviditetsbeslut starta när rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp lämnas till de relevanta behöriga myndigheterna.

5.   I enlighet med den överenskommelse som avses i artikel 4.3 får den samordnande tillsynsmyndigheten lämna rapporten om gruppriskbedömning och rapporten om likviditetsriskbedömning för en grupp till andra behöriga myndigheter och tredjeländers behöriga myndigheter.

Artikel 9

Utarbetande av bidrag till utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut

1.   De relevanta behöriga myndigheterna ska lämna sina bidrag till utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut till den samordnande tillsynsmyndigheten i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 f. Bidragen ska omfatta samtliga institut inom en grupp som ingår i tillämpningsområdet för processen för det gemensamma beslutet.

2.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska bidra till utkastet till gemensamt kapitalbeslut. Myndighetens bidrag ska inbegripa följande:

| a) | Samtliga individuella institut inom gruppen som är auktoriserade inom den samordnande tillsynsmyndighetens jurisdiktion och som ingår i tillämpningsområdet för processen för det gemensamma beslutet. |
| --- | --- |

a)

Samtliga individuella institut inom gruppen som är auktoriserade inom den samordnande tillsynsmyndighetens jurisdiktion och som ingår i tillämpningsområdet för processen för det gemensamma beslutet.

| b) | Gruppen av institut på konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

b)

Gruppen av institut på konsoliderad nivå.

3.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska bidra till utkastet till gemensamt likviditetsbeslut. Myndighetens bidrag ska inbegripa följande:

| a) | Samtliga individuella institut inom gruppen som är auktoriserade inom den samordnande tillsynsmyndighetens jurisdiktion och som ingår i tillämpningsområdet för processen för det gemensamma beslutet. |
| --- | --- |

a)

Samtliga individuella institut inom gruppen som är auktoriserade inom den samordnande tillsynsmyndighetens jurisdiktion och som ingår i tillämpningsområdet för processen för det gemensamma beslutet.

| b) | Gruppen av institut på konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

b)

Gruppen av institut på konsoliderad nivå.

4.   Bidrag till utkastet till gemensamt kapitalbeslut ska innehålla information på samtliga punkter som tas upp i artikel 10.

5.   Bidrag till utkastet till gemensamt likviditetsbeslut ska innehålla information på samtliga punkter som tas upp i artikel 11.

Artikel 10

Utarbetande av utkastet till gemensamt kapitalbeslut

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska utarbeta ett utkast till ett fullständigt motiverat gemensamt kapitalbeslut som omfattar gruppen och dess institut. Detta utkast till gemensamt kapitalbeslut ska innehålla följande information:

| a) | Namnen på den samordnande tillsynsmyndighet och de relevanta behöriga myndigheter som är involverade i processen för det gemensamma kapitalbeslutet. |
| --- | --- |

a)

Namnen på den samordnande tillsynsmyndighet och de relevanta behöriga myndigheter som är involverade i processen för det gemensamma kapitalbeslutet.

| b) | Namnet på gruppen av institut och en förteckning över samtliga institut inom gruppen som utkastet till gemensamt kapitalbeslut avser och är tillämpligt på. |
| --- | --- |

b)

Namnet på gruppen av institut och en förteckning över samtliga institut inom gruppen som utkastet till gemensamt kapitalbeslut avser och är tillämpligt på.

| c) | Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av gemensamma kapitalbeslut. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av gemensamma kapitalbeslut.

| d) | Datum för utkastet till gemensamt kapitalbeslut och för alla relevanta uppdateringar av det. |
| --- | --- |

d)

Datum för utkastet till gemensamt kapitalbeslut och för alla relevanta uppdateringar av det.

| e) | Slutsats om tillämpning av artiklarna 73 och 97 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

e)

Slutsats om tillämpning av artiklarna 73 och 97 i direktiv 2013/36/EU.

| f) | Slutsats om huruvida den konsoliderade kapitalbasen för gruppen av institut är tillräcklig. |
| --- | --- |

f)

Slutsats om huruvida den konsoliderade kapitalbasen för gruppen av institut är tillräcklig.

| g) | Slutsats om huruvida den individuella kapitalbasen för respektive institut inom gruppen är tillräcklig. |
| --- | --- |

g)

Slutsats om huruvida den individuella kapitalbasen för respektive institut inom gruppen är tillräcklig.

| h) | Slutsats om den kapitalbasnivå som varje institut inom gruppen ska uppnå individuellt i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

h)

Slutsats om den kapitalbasnivå som varje institut inom gruppen ska uppnå individuellt i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU.

| i) | Slutsats om den kapitalbasnivå som gruppen av institut ska uppnå på konsoliderad nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

i)

Slutsats om den kapitalbasnivå som gruppen av institut ska uppnå på konsoliderad nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU.

| j) | Information om de minimitillsynskrav som är tillämpliga på varje institut enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 och artiklarna 103, 129, 130, 131 och 133 i direktiv 2013/36/EU och om alla andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar. |
| --- | --- |

j)

Information om de minimitillsynskrav som är tillämpliga på varje institut enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 och artiklarna 103, 129, 130, 131 och 133 i direktiv 2013/36/EU och om alla andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar.

| k) | Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–i. |
| --- | --- |

k)

Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–i.

| l) | Tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden h och i. |
| --- | --- |

l)

Tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden h och i.

2.   Den slutsats som avses i punkt 1 e ska innehålla följande:

| a) | En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört sunda, effektiva och heltäckande strategier och processer för att värdera, upprätthålla och fördela internt kapital, och huruvida dessa strategier och processer uppdateras kontinuerligt. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört sunda, effektiva och heltäckande strategier och processer för att värdera, upprätthålla och fördela internt kapital, och huruvida dessa strategier och processer uppdateras kontinuerligt.

| b) | En bedömning av huruvida beloppen, slagen och fördelningen av internt kapital räcker till för att täcka arten av och nivån på de risker som instituten inom gruppen är eller kan bli exponerade för. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av huruvida beloppen, slagen och fördelningen av internt kapital räcker till för att täcka arten av och nivån på de risker som instituten inom gruppen är eller kan bli exponerade för.

| c) | En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört lämpliga styrformer, strategier, processer och rutiner för att följa samtliga krav i direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört lämpliga styrformer, strategier, processer och rutiner för att följa samtliga krav i direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013.

| d) | En bedömning av huruvida de styrformer, strategier, processer och rutiner som instituten inom gruppen har infört säkerställer en sund hantering och täckning av de risker som de är exponerade för. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av huruvida de styrformer, strategier, processer och rutiner som instituten inom gruppen har infört säkerställer en sund hantering och täckning av de risker som de är exponerade för.

| e) | Information om tillämpningen av tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter enligt artiklarna 102 och 104.1 b–l i direktiv 2013/36/EU, för hantering av eventuella brister som identifierats enligt leden a–d i den här punkten. |
| --- | --- |

e)

Information om tillämpningen av tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter enligt artiklarna 102 och 104.1 b–l i direktiv 2013/36/EU, för hantering av eventuella brister som identifierats enligt leden a–d i den här punkten.

3.   De slutsatser som avses i punkt 1 f och g ska anknyta till och stödjas av den slutsats som avses i punkt 1 e.

4.   De slutsatser som avses i punkt 1 h och i ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska uttryckas som ett belopp eller en kvot eller en kombination av dessa. |
| --- | --- |

a)

De ska uttryckas som ett belopp eller en kvot eller en kombination av dessa.

| b) | De ska ge närmare uppgifter om kvaliteten på den extra kapitalbas som krävs. |
| --- | --- |

b)

De ska ge närmare uppgifter om kvaliteten på den extra kapitalbas som krävs.

| c) | De ska anknyta till och stödjas av den slutsats som avses i punkt 1 e. |
| --- | --- |

c)

De ska anknyta till och stödjas av den slutsats som avses i punkt 1 e.

5.   Slutsatserna för varje institut inom gruppen på individuell nivå och för gruppen av institut på konsoliderad nivå ska vara tydligt identifierbara i utkastet till gemensamt kapitalbeslutsdokument.

6.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna utkastet till gemensamt kapitalbeslutsdokument till de relevanta behöriga myndigheterna i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 g.

Artikel 11

Utarbetande av utkastet till gemensamt likviditetsbeslut

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska utarbeta ett utkast till ett fullständigt motiverat gemensamt likviditetsbeslut som omfattar gruppen och dess institut. Detta utkast till gemensamt likviditetsbeslut ska innehålla följande information:

| a) | Namnen på den samordnande tillsynsmyndighet och de relevanta behöriga myndigheter som är involverade i processen för det gemensamma likviditetsbeslutet. |
| --- | --- |

a)

Namnen på den samordnande tillsynsmyndighet och de relevanta behöriga myndigheter som är involverade i processen för det gemensamma likviditetsbeslutet.

| b) | Namnet på gruppen av institut och en förteckning över samtliga institut inom gruppen som utkastet till gemensamt likviditetsbeslut avser och är tillämpligt på. |
| --- | --- |

b)

Namnet på gruppen av institut och en förteckning över samtliga institut inom gruppen som utkastet till gemensamt likviditetsbeslut avser och är tillämpligt på.

| c) | Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av gemensamma likviditetsbeslut. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av gemensamma likviditetsbeslut.

| d) | Datum för utkastet till gemensamt likviditetsbeslut och för alla relevanta uppdateringar av det. |
| --- | --- |

d)

Datum för utkastet till gemensamt likviditetsbeslut och för alla relevanta uppdateringar av det.

| e) | En slutsats om huruvida likviditeten är tillräcklig på gruppnivå. |
| --- | --- |

e)

En slutsats om huruvida likviditeten är tillräcklig på gruppnivå.

| f) | En slutsats om huruvida likviditeten är tillräcklig för respektive institut inom gruppen på individuell nivå. |
| --- | --- |

f)

En slutsats om huruvida likviditeten är tillräcklig för respektive institut inom gruppen på individuell nivå.

| g) | En slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och huruvida det finns behov av specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i det direktivet för respektive institut på individuell nivå och för gruppen på konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

g)

En slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och huruvida det finns behov av specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i det direktivet för respektive institut på individuell nivå och för gruppen på konsoliderad nivå.

| h) | Information om andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar. |
| --- | --- |

h)

Information om andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar.

| i) | Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–g. |
| --- | --- |

i)

Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–g.

| j) | Tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av den slutsats som avses i led g. |
| --- | --- |

j)

Tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av den slutsats som avses i led g.

2.   De slutsatser som avses i punkt 1 e och f ska innehålla följande:

| a) | En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört robusta strategier, riktlinjer, processer och system för identifiering, mätning, hantering och övervakning av likviditetsrisker över lämpliga tidsspann. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört robusta strategier, riktlinjer, processer och system för identifiering, mätning, hantering och övervakning av likviditetsrisker över lämpliga tidsspann.

| b) | En bedömning av huruvida likviditeten för respektive institut inom gruppen på individuell nivå och för gruppen på konsoliderad nivå i tillräcklig utsträckning täcker likviditetsriskerna. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av huruvida likviditeten för respektive institut inom gruppen på individuell nivå och för gruppen på konsoliderad nivå i tillräcklig utsträckning täcker likviditetsriskerna.

| c) | En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört lämpliga styrformer, strategier, processer och rutiner för att följa samtliga krav i direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av huruvida instituten inom gruppen har infört lämpliga styrformer, strategier, processer och rutiner för att följa samtliga krav i direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013.

3.   Den slutsats som avses i punkt 1 g ska närmare beskriva arten av vidtagna åtgärder. Om åtgärderna avser behovet av specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, ska slutsatsen ge närmare uppgifter om uttryckandet av dessa specifika likviditetskrav.

4.   Slutsatserna för varje institut inom gruppen på individuell nivå och för gruppen av institut på konsoliderad nivå ska vara tydligt identifierbara i utkastet till gemensamt likviditetsbeslutsdokument.

5.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna utkastet till gemensamt likviditetsbeslutsdokument till de relevanta behöriga myndigheterna i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 g.

Artikel 12

Antagande av gemensamma kapitalbeslut och gemensamma likviditetsbeslut

1.   Efter dialogen med relevanta behöriga myndigheter om utkastet till gemensamt kapitalbeslut och utkastet till gemensamt likviditetsbeslut enligt artikel 3.2 i ska den samordnande tillsynsmyndigheten göra nödvändiga ändringar av besluten för att färdigställa dem.

2.   Den samordnande tillsynsmyndigheten och samtliga relevanta behöriga myndigheter ska nå en överenskommelse om det gemensamma kapitalbeslutet och det gemensamma likviditetsbeslutet.

3.   Denna överenskommelse ska dokumenteras skriftligen av företrädare för den samordnande tillsynsmyndigheten och relevanta behöriga myndigheter med lämplig befogenhet att binda sina respektive behöriga myndigheter.

Artikel 13

Meddelande av gemensamma kapitalbeslut och gemensamma likviditetsbeslut

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna det gemensamma kapitalbeslutsdokumentet och det gemensamma likviditetsbeslutsdokumentet till ledningsorganet för moderinstitutet inom EU i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 k. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska bekräfta för relevanta behöriga myndigheter att dessa beslut meddelats.

2.   De relevanta behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat ska till ledningsorganen för de institut som är auktoriserade i medlemsstaten lämna de delar av det gemensamma kapitalbeslutsdokumentet och det gemensamma likviditetsbeslutsdokumentet som är relevanta för respektive institut i läglig tid och under alla omständigheter inom tidsfristen enligt tidtabellen för det gemensamma beslutet enligt artikel 3.2 k.

3.   Vid behov ska den samordnande tillsynsmyndigheten diskutera det gemensamma kapitalbeslutsdokumentet och det gemensamma likviditetsbeslutsdokumentet med moderinstitutet inom EU, för att förklara närmare detaljer i besluten och deras tillämpning.

4.   Vid behov ska de relevanta behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat diskutera de delar av det gemensamma kapitalbeslutsdokumentet och det gemensamma likviditetsbeslutsdokumentet som är relevanta för ett institut med respektive berört institut som är etablerat i medlemsstaten, för att förklara närmare detaljer i besluten och deras tillämpning.

Artikel 14

Övervakning av gemensamma kapitalbesluts och gemensamma likviditetsbesluts tillämpning

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska meddela resultatet av de diskussioner som avses i artikel 13.3 till de relevanta behöriga myndigheterna när ett moderinstitut inom EU åläggs något av följande:

| a) | Att uppfylla extra kapitalbaskrav enligt artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU på individuell nivå eller gruppnivå. |
| --- | --- |

a)

Att uppfylla extra kapitalbaskrav enligt artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU på individuell nivå eller gruppnivå.

| b) | Att vidta åtgärder för att hantera viktiga frågor eller väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen eller för att uppfylla specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, på individuell nivå eller gruppnivå. |
| --- | --- |

b)

Att vidta åtgärder för att hantera viktiga frågor eller väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen eller för att uppfylla specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, på individuell nivå eller gruppnivå.

2.   De relevanta behöriga myndigheterna i en medlemsstat ska meddela resultatet av de diskussioner som avses i artikel 13.4 till den samordnande tillsynsmyndigheten när ett institut som är auktoriserat i den medlemsstaten åläggs något av följande:

| a) | Att uppfylla extra kapitalbaskrav enligt artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU på individuell nivå. |
| --- | --- |

a)

Att uppfylla extra kapitalbaskrav enligt artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU på individuell nivå.

| b) | Att vidta åtgärder för att hantera viktiga frågor eller väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen eller för att uppfylla specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, på individuell nivå. |
| --- | --- |

b)

Att vidta åtgärder för att hantera viktiga frågor eller väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen eller för att uppfylla specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i direktiv 2013/36/EU, på individuell nivå.

3.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska vidarebefordra resultatet av de diskussioner som avses i punkt 2 till övriga relevanta behöriga myndigheter.

4.   Den samordnande tillsynsmyndigheten och relevanta behöriga myndigheter ska övervaka tillämpningen av de gemensamma kapitalbeslut och gemensamma likviditetsbeslut som är relevanta för respektive institut inom en grupp för vilka de ansvarar.

KAPITEL III

OENIGHET OCH BESLUT I AVSAKNAD AV GEMENSAMMA BESLUT

OENIGHET OCH BESLUT I AVSAKNAD AV GEMENSAMMA BESLUT

Artikel 15

Beslutsprocess i avsaknad av gemensamma beslut

1.   När den samordnande tillsynsmyndigheten och relevanta behöriga myndigheter inte kan fatta ett gemensamt kapitalbeslut eller ett gemensamt likviditetsbeslut inom den tidsfrist som avses i artikel 8.3 eller 8.4 ska de beslut som avses i artikel 113.3 i direktiv 2013/36/EU dokumenteras skriftligen och fattas senast följande dagar:

| a) | En månad efter utgången av den period som avses i artikel 8.3 eller artikel 8.4. |
| --- | --- |

a)

En månad efter utgången av den period som avses i artikel 8.3 eller artikel 8.4.

| b) | En månad efter det att EBA lämnat råd som ett svar på en begäran om samråd enligt artikel 113.2 tredje stycket i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

b)

En månad efter det att EBA lämnat råd som ett svar på en begäran om samråd enligt artikel 113.2 tredje stycket i direktiv 2013/36/EU.

| c) | En månad efter det att EBA fattat ett beslut i enlighet med artikel 113.3 första eller andra stycket i direktiv 2013/36/EU, eller en annan tidsfrist som EBA anger i ett sådant beslut. |
| --- | --- |

c)

En månad efter det att EBA fattat ett beslut i enlighet med artikel 113.3 första eller andra stycket i direktiv 2013/36/EU, eller en annan tidsfrist som EBA anger i ett sådant beslut.

2.   De relevanta behöriga myndigheterna ska meddela den samordnande tillsynsmyndigheten de beslut som de fattat på individuell nivå i avsaknad av ett gemensamt beslut.

3.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska inbegripa de beslut som avses i punkt 2 i sina beslut på individuell nivå och gruppnivå i ett enda dokument och överlämna detta dokument till samtliga relevanta behöriga myndigheter.

4.   Om EBA har rådfrågats ska det dokument som avses i punkt 3 innehålla en förklaring av eventuella avvikelser som gjorts från EBA:s råd.

Artikel 16

Utarbetande av de kapitalbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt kapitalbeslut

1.   Kapitalbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt kapitalbeslut ska redovisas i ett dokument som innehåller följande uppgifter:

| a) | Namnet på den samordnande tillsynsmyndighet eller relevanta behöriga myndighet som fattar kapitalbeslutet. |
| --- | --- |

a)

Namnet på den samordnande tillsynsmyndighet eller relevanta behöriga myndighet som fattar kapitalbeslutet.

| b) | Namnet på den grupp av institut eller det institut inom en grupp som kapitalbeslutet avser och är tillämpligt på. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den grupp av institut eller det institut inom en grupp som kapitalbeslutet avser och är tillämpligt på.

| c) | Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av kapitalbeslut. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av kapitalbeslut.

| d) | Datum för kapitalbeslutet. |
| --- | --- |

d)

Datum för kapitalbeslutet.

| e) | En slutsats om tillämpning av artiklarna 73 och 97 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

e)

En slutsats om tillämpning av artiklarna 73 och 97 i direktiv 2013/36/EU.

| f) | I fråga om kapitalbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om huruvida den konsoliderade kapitalbasen för gruppen av institut är tillräcklig. |
| --- | --- |

f)

I fråga om kapitalbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om huruvida den konsoliderade kapitalbasen för gruppen av institut är tillräcklig.

| g) | I fråga om kapitalbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om huruvida den individuella kapitalbasen för institutet i fråga är tillräcklig. |
| --- | --- |

g)

I fråga om kapitalbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om huruvida den individuella kapitalbasen för institutet i fråga är tillräcklig.

| h) | I fråga om kapitalbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om den kapitalbasnivå som gruppen av institut ska uppnå på konsoliderad nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

h)

I fråga om kapitalbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om den kapitalbasnivå som gruppen av institut ska uppnå på konsoliderad nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU.

| i) | I fråga om kapitalbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om den kapitalbasnivå som institutet i fråga ska uppnå på individuell nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

i)

I fråga om kapitalbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om den kapitalbasnivå som institutet i fråga ska uppnå på individuell nivå i enlighet med artikel 104.1 a i direktiv 2013/36/EU.

| j) | Information om de minimitillsynskrav som är tillämpliga på berörda institut enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 och artiklarna 103, 129, 130, 131 och 133 i direktiv 2013/36/EU och om alla andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar. |
| --- | --- |

j)

Information om de minimitillsynskrav som är tillämpliga på berörda institut enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 och artiklarna 103, 129, 130, 131 och 133 i direktiv 2013/36/EU och om alla andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar.

| k) | Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–i. |
| --- | --- |

k)

Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–i.

| l) | En beskrivning av hur de riskbedömningar, synpunkter och reservationer som framställts av andra relevanta behöriga myndigheter eller den samordnande tillsynsmyndigheten i tillämpliga fall har beaktats. |
| --- | --- |

l)

En beskrivning av hur de riskbedömningar, synpunkter och reservationer som framställts av andra relevanta behöriga myndigheter eller den samordnande tillsynsmyndigheten i tillämpliga fall har beaktats.

| m) | En tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden h och i. |
| --- | --- |

m)

En tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden h och i.

2.   De kapitalbeslut som i avsaknad av ett gemensamt kapitalbeslut fattas på individuell nivå eller gruppnivå ska i tillämpliga fall uppfylla de krav som anges i artikel 10.2–10.4.

Artikel 17

Utarbetande av de likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt likviditetsbeslut

1.   Likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt likviditetsbeslut ska redovisas i ett dokument som innehåller följande uppgifter:

| a) | Namnet på den samordnande tillsynsmyndighet eller relevanta behöriga myndighet som fattar likviditetsbeslutet. |
| --- | --- |

a)

Namnet på den samordnande tillsynsmyndighet eller relevanta behöriga myndighet som fattar likviditetsbeslutet.

| b) | Namnet på den grupp av institut eller det institut inom en grupp som likviditetsbeslutet avser och är tillämpligt på. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den grupp av institut eller det institut inom en grupp som likviditetsbeslutet avser och är tillämpligt på.

| c) | Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av likviditetsbeslut. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om utarbetande, färdigställande och tillämpning av likviditetsbeslut.

| d) | Datum för likviditetsbeslutet. |
| --- | --- |

d)

Datum för likviditetsbeslutet.

| e) | I fråga om likviditetsbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om huruvida likviditeten för gruppen av institut är tillräcklig på konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

e)

I fråga om likviditetsbeslut som fattas på gruppnivå, en slutsats om huruvida likviditeten för gruppen av institut är tillräcklig på konsoliderad nivå.

| f) | I fråga om likviditetsbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om huruvida likviditeten för institutet i fråga är tillräcklig på individuell nivå. |
| --- | --- |

f)

I fråga om likviditetsbeslut som fattas på individuell nivå, en slutsats om huruvida likviditeten för institutet i fråga är tillräcklig på individuell nivå.

| g) | I fråga om likviditetsbeslut på gruppnivå, en slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och om behovet av specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i det direktivet för gruppen på konsoliderad nivå. |
| --- | --- |

g)

I fråga om likviditetsbeslut på gruppnivå, en slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och om behovet av specifika likviditetskrav enligt artikel 105 i det direktivet för gruppen på konsoliderad nivå.

| h) | I fråga om likviditetsbeslut på individuell nivå, en slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och om behovet av specifika likviditetskrav för institutet i fråga på individuell nivå enligt artikel 105 i det direktivet. |
| --- | --- |

h)

I fråga om likviditetsbeslut på individuell nivå, en slutsats om de åtgärder som vidtagits för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat som följer av likviditetstillsynen, inbegripet huruvida organisationen och riskhanteringen är tillfredsställande enligt artikel 86 i direktiv 2013/36/EU och om behovet av specifika likviditetskrav för institutet i fråga på individuell nivå enligt artikel 105 i det direktivet.

| i) | Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–h. |
| --- | --- |

i)

Referensdatum för de slutsatser som avses i leden e–h.

| j) | Information om andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar. |
| --- | --- |

j)

Information om andra relevanta tillsynskrav, däribland på makronivå, samt riktlinjer, rekommendationer eller varningar.

| k) | En beskrivning av hur de riskbedömningar, synpunkter och reservationer som framställts av andra relevanta behöriga myndigheter eller den samordnande tillsynsmyndigheten i tillämpliga fall har beaktats. |
| --- | --- |

k)

En beskrivning av hur de riskbedömningar, synpunkter och reservationer som framställts av andra relevanta behöriga myndigheter eller den samordnande tillsynsmyndigheten i tillämpliga fall har beaktats.

| l) | En tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden g–h. |
| --- | --- |

l)

En tidtabell för genomförande, i tillämpliga fall, av de slutsatser som avses i leden g–h.

2.   De likviditetsbeslut som i avsaknad av ett gemensamt likviditetsbeslut fattas på individuell nivå eller gruppnivå ska uppfylla de krav som anges i artikel 11.2–11.3.

Artikel 18

Meddelande av kapitalbeslut och likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av gemensamma kapitalbeslut eller gemensamma likviditetsbeslut

1.   Den samordnande tillsynsmyndigheten ska lämna det beslutsdokument som avses i artikel 15.3 till ledningsorganet för moderinstitutet inom EU.

2.   De relevanta behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat ska till ledningsorganen för de institut som är auktoriserade i medlemsstaten lämna de delar av beslutsdokumentet enligt punkt 1 som är relevanta för respektive institut.

3.   Vid behov ska den samordnande tillsynsmyndigheten diskutera beslutsdokumentet med moderinstitutet inom EU, för att förklara närmare detaljer i och tillämpningen av de kapitalbeslut eller likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt kapitalbeslut eller ett gemensamt likviditetsbeslut.

4.   Vid behov ska de relevanta behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat diskutera de delar av beslutsdokumentet som är relevanta för ett institut med respektive berört institut som är etablerat i medlemsstaten, för att förklara närmare detaljer i och tillämpningen av de kapitalbeslut eller likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt kapitalbeslut eller ett gemensamt likviditetsbeslut.

Artikel 19

Övervakning av tillämpningen av kapitalbeslut och likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av gemensamma kapitalbeslut eller gemensamma likviditetsbeslut

Den samordnande tillsynsmyndigheten och relevanta behöriga myndigheter ska övervaka tillämpningen av de kapitalbeslut och likviditetsbeslut som fattas i avsaknad av gemensamma kapitalbeslut eller gemensamma likviditetsbeslut och som är relevanta för respektive institut inom en grupp för vilka de ansvarar.

KAPITEL IV

UPPDATERING OCH EXTRAORDINÄR UPPDATERING AV GEMENSAMMA BESLUT OCH AV BESLUT SOM FATTATS I AVSAKNAD AV ETT GEMENSAMT BESLUT

UPPDATERING OCH EXTRAORDINÄR UPPDATERING AV GEMENSAMMA BESLUT OCH AV BESLUT SOM FATTATS I AVSAKNAD AV ETT GEMENSAMT BESLUT

Artikel 20

Extraordinär uppdatering av gemensamma beslut

1.   När en framställan om en extraordinär uppdatering av ett gemensamt kapitalbeslut eller ett gemensamt likviditetsbeslut initieras av den samordnande tillsynsmyndigheten eller en relevant behörig myndighet enligt artikel 113.4 i direktiv 2013/36/EU ska den samordnande tillsynsmyndigheten meddela denna framställan till samtliga relevanta behöriga myndigheter. Den extraordinära uppdateringen ska följa den process som beskrivs i artiklarna 9–14.

2.   När en relevant behörig myndighet gör en framställan om uppdatering av ett gemensamt beslut i samarbete med den samordnande tillsynsmyndigheten på bilateral grund, när det gäller ett institut som inte är ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU, ska framställan göras skriftligen och vara fullständigt motiverad.

Den samordnande tillsynsmyndigheten ska meddela den framställan som avses i första stycket till samtliga relevanta behöriga myndigheter. Framställan ska innehålla ett utkast till ett gemensamt kapitalbeslutsdokument som uppfyller kraven i artikel 10 eller ett utkast till ett gemensamt likviditetsbeslut som uppfyller kraven i artikel 11. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska ange en tidsfrist inom vilken relevanta behöriga myndigheter kan lämna synpunkter på huruvida uppdateringen bör handläggas bilateralt.

Om ingen av de relevanta behöriga myndigheterna inom den angivna tidsfristen begär att uppdateringen ska handläggas på icke-bilateral grund, ska den samordnande tillsynsmyndigheten och den relevanta behöriga myndighet som lämnat framställan om en extraordinär uppdatering lämna bidrag till och komma överens om ett gemensamt beslut på bilateral grund.

3.   Om en relevant behörig myndighet inte vill bidra till ett uppdaterat gemensamt beslut i enlighet med artikel 9, ska den samordnande tillsynsmyndigheten utarbeta ett uppdaterat gemensamt beslut på grundval av det senaste bidrag till det gemensamma beslutsdokumentet som inkommit från den relevanta behöriga myndigheten.

Artikel 21

Årliga och extraordinära uppdateringar av beslut som fattas i avsaknad av gemensamma beslut

1.   Den årliga uppdateringen av beslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt beslut ska följa de etapper som beskrivs i artikel 3.2, i den utsträckning som respektive etapp är relevant för tillämpningen av artikel 97.4 i direktiv 2013/36/EU.

2.   En extraordinär uppdatering av beslut som fattas i avsaknad av ett gemensamt beslut i enlighet med artikel 113.4 i direktiv 2013/36/EU ska följa den process som beskrivs i artiklarna 9–14.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juni 2014

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

4

---

BILAGA I

MALL FÖR RAPPORTER OM GRUPPRISKBEDÖMNING

Rapporten om gruppriskbedömning ska som bilagor innehålla alla översyns- och utvärderingsprocessrapporter som lämnats av relevanta behöriga myndigheter. Rapporten om gruppriskbedömning ska kompletteras med sammanfattningar av graderingar (tabell 1) och kapitalbasbedömningen (tabell 2).

Image 2

Institut:

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Övergripande bedömning enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Övergripande gradering enligt översyns- och utvärderingsprocessen (i enlighet med kapitalbas- och likviditetsbedömningen):

Ge i detta avsnitt en sammanfattning av de bedömningar som gjorts i respektive avsnitt nedan:

Kapitalbasbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av kapitalbasbedömningen; 2) ett preliminärt förslag till ett gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om kapitalbasens tillräcklighet på respektive enhetsnivå och om kapitalbasnivån ska överskrida de krav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU (kapitalkravsdirektivet) och i förordning (EU) nr 575/2013 (kapitalkravsförordningen); 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 4) en beskrivning av övriga kapitalrelaterade tillsynsåtgärder (1).

Ange i detta avsnitt också hur man kommit fram till kapitalbedömningarna i översyns- och utvärderingsprocessen och hur kapitalbedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov (ICAAP) har beaktats, om de bedömts som tillförlitliga.

Likviditetsbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av likviditetsbedömningen; 2) förslaget till gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om likviditetens tillräcklighet på respektive enhetsnivå och, i tillämpliga fall, alla nödvändiga tillsynsåtgärder; 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 4) en beskrivning av andra tillämpliga tillsynsåtgärder för att ta itu med identifierade brister.

Beroende på tidpunkten för det gemensamma likviditetsbeslutet bör denna bedömning återspegla de resultat som sammanfattas i översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet (se mallen i bilaga 5) eller tillhandahålla en uppdaterad bedömning.

(1) T.ex. utdelningsrestriktioner.

Image 3

A. Analys av affärsmodellen (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur affärsmodellen, affärsstrategin och den finansiella ställningen har utvecklats under observationsperioden; 2) en tillsynsbedömning av den nuvarande affärsmodellens ekonomiska bärkraft och affärsstrategins hållbarhet; och 3) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade.

B. Ram för intern styrning

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur ramen för intern styrning har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade brister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om intern styrning i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C. Solvensrisker

C.1 Kreditrisk och motpartsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.2 Avvecklings-/leveransrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.3 Koncentrationsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 4

C.4 Marknadsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.5 Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret (IRRBB)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.6 Operativ risk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.7 Risk för alltför låg bruttosoliditet

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.8 Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur andra identifierade risker för solvensen har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 5

D. Likviditetsrisker

Övergripande likviditetsriskgradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditets- och finansieringsriskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Beroende på tidpunkten för det gemensamma likviditetsbeslutet bör denna bedömning återspegla de resultat som sammanfattas i översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet (se mallen i bilaga 5) eller tillhandahålla en uppdaterad bedömning.

Om bedömningen av dessa likviditets- och finansieringsrisker belyser viktiga finansieringsriskproblem som kräver en tilldelning av kapital för att dämpa effekterna av en ökad finansieringskostnad, ange hur detta i relevanta fall återspeglas i de extra kapitalbaskraven.

E. Systemrisk

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 3) alla tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade.

F. Översyn av den interna processen för bedömning av kapitalbehov

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av resultaten av bedömningen av tillförlitligheten hos ramen för den interna processen för bedömning av kapitalbehov och institutets egen kvantifiering av risker och den därav följande tilldelningen av lämpligt internt kapital; 2) en beskrivning av hur ramen för den interna processen för bedömning av kapitalbehov har utvecklats under observationsperioden; 3) identifierade brister; 4) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om den interna processen för bedömning av kapitalbehov i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 5) motverkande åtgärder som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Detta avsnitt bör också innehålla ett uttalande om huruvida bedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov anses tillförlitliga och skulle kunna utgöra indata till kapitalbasbedömningen.

G. Diversifieringseffekter till följd av olika risktyper

Med beaktande av resultaten av bedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov och uppskattningarna av internt kapital, och enbart i fall diversifieringseffekter noteras, beskriv i detta avsnitt diversifieringseffekternas verkan och ange i vilken omfattning nyttan av diversifieringseffekter kan beaktas vid fastställandet av kapitalbasens tillräcklighet.

Image 6

H. Resultaten av stresstester

Sammanfatta i detta avsnitt resultaten av institutets egna stresstester och dessa testers effekter på kapitalkraven och avstämning med tillsynsmyndigheternas stresstester, samt hur man kommit fram till stresstestbufferten, i tillämpliga fall.

Annan relevant information

Ange i detta avsnitt annan information som den behöriga myndigheten bedömer vara relevant för gruppriskbedömningen och som inte lämnas i tidigare avsnitt (t.ex. information som krävs för att iaktta kraven i artikel 6.5 i denna genomförandeförordning).

Kvantitativa indikatorer som överenskommits mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och behöriga myndigheter i EES-värdlandet (enligt tekniska tillsynsstandarder/tekniska genomförandestandarder angående tillsynskollegier)

Förteckna de kvantitativa indikatorer som enligt överenskommelse ska utbytas i samband med utarbetandet av den gemensamma riskbedömningsrapporten, med tanke på att fatta ett gemensamt beslut.

---

BILAGA II

MALL FÖR ÖVERSYNS- OCH UTVÄRDERINGSPROCESSRAPPORTER

Tabell 1

Sammanfattning av graderingar

Image 7

Institut

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Faktorer som analyseras i översyns- och utvärderingsprocessen

Gradering

A.

Affärsmodell (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

B.

Ram för intern styrning

C.

Solvensrisker

C.1

Kreditrisk och motpartsrisk

C.2

Avvecklings-/leveransrisk

C.3

Koncentrationsrisk

C.4

Marknadsrisk

C.5

Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret

C.6

Operativ risk

C.7

Risk för alltför låg bruttosoliditet

C.8

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

C.9

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

D.

Likviditetsrisker

[enligt resultatet av översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet] Dessa graderingar bör överensstämma med respektive bedömningar i det gemensamma likviditetsbeslutet. Beroende på tidpunkten för det gemensamma likviditetsbeslutet bör denna bedömning återspegla de resultat som sammanfattas i översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet eller tillhandahålla en uppdaterad bedömning.

E.

Systemrisk (den risk som institutet medför för det finansiella systemet)

Övergripande gradering enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Tabell 2

Tabell 2

Sammanfattning av kapitalbasbedömningen

Sammanfattning av kapitalbasbedömningen

Image 8

Institut:

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Faktorer som analyseras i översyns- och utvärderingsprocessen

Poster inom linjen

Övergripande kapitalkrav/-bedömning enligt översyns- och utvärderingsprocessen (inklusive tillsynsmyndighetens proxyvariabel, i tillämpliga fall) (miljoner euro)

Kapitalkrav inom första pelaren, i tillämpliga fall

(miljoner euro)

Bedömning enligt ICAAP (in mln EUR)

A.

Affärsmodell (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

B.

Ram för intern styrning

C.

Solvensrisker (risker och kontroller)

C.1

Kreditrisk och motpartsrisk

C.2

Avvecklings-/leveransrisk

C.3

Koncentrationsrisk

C.4

Marknadsrisk

C.5

Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret

C.6

Operativ risk

C.7

Risk för alltför låg bruttosoliditet

C.8

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

C.9

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

D.

Likviditetsrisker — Finansieringsrisk (sett till kostnaden för finansiering)

E.

Systemrisk (den risk som institutet medför för det finansiella systemet)

F.

Diversifieringseffekter till följd av olika risktyper

G.

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert (i tillämpliga fall)

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert baserad på resultaten av stresstester enligt ICAAP, i tillämpliga fall1

Avstämning mellan stresstester enligt ICAAP och tillsynsmyndighetens stresstester och därav följande kapitalplanerings-/stresstestbuffert, i tillämpliga fall

Image 9

H.

Resultat av översyns- och utvärderingsprocessen i fråga om kapital (diskussion om preliminärt förslag till gemensamt beslut)

Övergripande kapitalkrav/-bedömning

Totalt kapitalkrav inom första pelaren

Bedömning av totalt kapital enligt ICAAP

Bedömning av totalt kapital enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Kapitalbasbedömning (kapitalet bedömt som tillräckligt/otillräckligt)

Tillräckligt/otillräckligt

Extra kapitalbaskrav

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning

(uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Poster inom linjen (värderade på referensdatumet)

Total kapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Primärkapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Kärnprimärkapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Totala riskvägda tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet

Tillämpliga kapitalbaskrav i hemmedlemsstaten enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av åtgärder som antagits eller erkänts enligt artikel 458 i den förordningen och övergångsbestämmelserna enligt del tio i den förordningen

Nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 129 i direktiv 2013/36/EU

Nivån på den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU

Nivån på den systemriskbuffert som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

Nivån på den buffert för globala systemviktiga institut eller buffert för andra systemviktiga institut som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 128.3 respektive 128.4 i direktiv 2013/36/EU

Andra tillsynskrav som är tillämpliga på institutet, däribland enligt artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, makrotillsynsåtgärder och rekommendationer från EBA och ESRB

---

BILAGA III

MALL FÖR ÖVERSYNS- OCH UTVÄRDERINGSPROCESSRAPPORTER

Översyns- och utvärderingsprocessrapporten kompletteras med sammanfattningar av graderingar (tabell 1) och kapitalbasbedömningen (tabell 2).

Image 10

Grupp:

Kategori av grupp:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Övergripande bedömning av gruppen enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Övergripande gradering enligt översyns- och utvärderingsprocessen (i enlighet med kapitalbas- och likviditetsbedömningen) :

Sammanfatta i detta avsnitt de bedömningar som gjorts i respektive avsnitt nedan:

Kapitalbasbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av kapitalbasbedömningen; 2) förslaget till gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om kapitalbasens tillräcklighet på gruppnivå och om kapitalbasnivån ska överskrida de krav som anges i avdelning VII kapitel 4 i direktiv 2013/36/EU (kapitalkravsdirektivet) och i förordning (EU) nr 575/2013 (kapitalkravsförordningen); 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 4) en beskrivning av övriga kapitalrelaterade tillsynsåtgärder (1).

Ange i detta avsnitt också hur man kommit fram till kapitalbedömningarna i översyns- och utvärderingsprocessen och hur kapitalbedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov (ICAAP) har beaktats, om de bedömts som tillförlitliga.

Likviditetsbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av likviditetsbedömningen; 2) förslaget till gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om likviditetens tillräcklighet på gruppnivå och, i tillämpliga fall, alla nödvändiga tillsynsåtgärder; 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 4) en beskrivning av andra tillämpliga tillsynsåtgärder för att ta itu med identifierade brister.

Beroende på tidpunkten för det gemensamma likviditetsbeslutet bör denna bedömning återspegla de resultat som sammanfattas i rapporten om likviditetsriskbedömning på gruppnivå (se mallen i bilaga 7) eller tillhandahålla en uppdaterad bedömning.

(1) T.ex. utdelningsrestriktioner.

Image 11

A. Analys av affärsmodellen (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur affärsmodellen, affärsstrategin och den finansiella ställningen har utvecklats under observationsperioden; 2) en tillsynsbedömning av den nuvarande affärsmodellens ekonomiska bärkraft och affärsstrategins hållbarhet; och 3) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade.

B. Ram för intern styrning

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur ramen för intern styrning har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade brister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om intern styrning i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C. Solvensrisker

C.1 Kreditrisk och motpartsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.2 Avvecklings-/leveransrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.3 Koncentrationsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 12

C.4 Marknadsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.5 Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret (IRRBB)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.6 Operativ risk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.7 Risk för alltför låg bruttosoliditet

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

C.8 Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur andra identifierade risker för solvensen har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 13

D. Likviditetsrisker

Övergripande likviditetsrisk-gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditets- och finansieringsriskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Beroende på tidpunkten för det gemensamma likviditetsbeslutet bör denna bedömning återspegla de resultat som sammanfattas i rapporten om likviditetsriskbedömning på gruppnivå (se mallen i bilaga 7) eller tillhandahålla en uppdaterad bedömning.

Om bedömningen av dessa likviditets- och finansieringsrisker belyser viktiga finansieringsriskproblem som kräver en tilldelning av kapital för att dämpa effekterna av en ökad finansieringskostnad, ange hur detta i relevanta fall återspeglas i de extra kapitalbaskraven.

E. Systemrisk

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur riskerna har utvecklats under observationsperioden; 2) utsikterna för nästa bedömningsperiod; och 3) alla tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade.

F. Översyn av den interna processen för bedömning av kapitalbehov

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av resultaten av bedömningen av tillförlitligheten hos ramen för den interna processen för bedömning av kapitalbehov och institutets egen kvantifiering av risker och den därav följande tilldelningen av lämpligt internt kapital; 2) en beskrivning av hur ramen för den interna processen för bedömning av kapitalbehov har utvecklats under observationsperioden; 3) identifierade brister; 4) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om den interna processen för bedömning av kapitalbehov i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 5) motverkande åtgärder som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder, både kapital- och icke-kapitalrelaterade, för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Detta avsnitt bör också innehålla ett uttalande om huruvida bedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov anses tillförlitliga och skulle kunna utgöra indata till kapitalbasbedömningen.

G. Diversifieringseffekter till följd av olika risktyper

Med beaktande av resultaten av bedömningarna enligt den interna processen för bedömning av kapitalbehov och uppskattningarna av internt kapital, och enbart i fall diversifieringseffekter noteras, beskriv i detta avsnitt diversifieringseffekternas verkan och ange i vilken omfattning nyttan av diversifieringseffekter kan beaktas vid fastställandet av kapitalbasens tillräcklighet.

Image 14

H. Resultaten av stresstester

Sammanfatta i detta avsnitt resultaten av institutens egna stresstester och dessa testers effekter på kapitalkraven och avstämning med tillsynsmyndigheternas stresstester, samt hur man kommit fram till stresstestbufferten, i tillämpliga fall.

Annan relevant information

Ange i detta avsnitt annan information som de behöriga myndigheterna bedömer vara relevant för gruppriskbedömningen och som inte lämnas i tidigare avsnitt (t.ex. information som krävs för att iaktta kraven i artikel 6.5 i förordning (EU) nr 710/2014).

Kvantitativa indikatorer som överenskommits mellan den samordnande tillsynsmyndigheten och behöriga myndigheter i EES-värdlandet (enligt tekniska tillsynsstandarder/tekniska genomförandestandarder angående tillsynskollegier)

Förteckna de kvantitativa indikatorer som enligt överenskommelse ska utbytas i samband med utarbetandet av den gemensamma riskbedömningsrapporten, med tanke på att fatta ett gemensamt beslut.

---

BILAGA IV

MALL FÖR RAPPORTER OM GRUPPRISKBEDÖMNING

Tabell 1

Sammanfattning av graderingar

Image 15

Institut:

Enhet X/Undergrupp X

Enhet Y/Undergrupp Y

Konsoliderad gruppnivå

Kategori av institut:

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Faktorer som analyseras i översyns- och utvärderingsprocessen

Gradering

Gradering

Gradering

A.

Affärsmodell (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

B.

Ram för intern styrning

C.

Solvensrisker

C.1

Kreditrisk och motpartsrisk

C.2

Avvecklings-/leveransrisk

C.3

Koncentrationsrisk

C.4

Marknadsrisk

C.5

Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret

C.6

Operativ risk

C.7

Risk för alltför låg bruttosoliditet

C.8

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

C.9

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

D.

Likviditetsrisker

[enligt resultatet av översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet]

[enligt resultatet av översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet]

[enligt resultatet av översyns- och utvärderingsprocessrapporten i fråga om likviditet]

E.

Systemrisk (den risk som institutet medför för det finansiella systemet)

Övergripande gradering enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Tabell 2

Tabell 2

Sammanfattning av kapitalbasbedömning

Sammanfattning av kapitalbasbedömning

Image 16

Institut:

Enhet X/Undergrupp X

Enhet Y/Undergrupp Y

Konsoliderad gruppnivå

Kategori av institut:

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Faktorer som analyseras i översyns- och utvärderings-processen

Poster inom linjen

Övergripande kapitalkrav/-bedömning enligt översyns- och utvärderings-processen (inklusive tillsynsmyndighetens proxyvariabel, i tillämpliga fall) (miljoner euro)

Poster inom linjen

Övergripande kapitalkrav/-bedömning enligt översyns- och utvärderings-processen (inklusive tillsynsmyndighetens proxyvariabel, i tillämpliga fall) (miljoner euro)

Poster inom linjen

Övergripande kapitalkrav/-bedömning enligt översyns- och utvärderings-processen (inklusive tillsynsmyndighetens proxyvariabel, i tillämpliga fall) (miljoner euro)

Kapitalkrav inom första pelaren, i tillämpliga fall (miljoner euro)

Bedömning enligt den interna processen för bedömning av kapital-behov (miljoner euro)

Kapitalkrav inom första pelaren, i tillämpliga fall (miljoner euro)

Bedömning enligt den interna processen för bedömning av kapital-behov (miljoner euro)

Kapitalkrav inom första pelaren, i tillämpliga fall (miljoner euro)

Bedömning enligt den interna processen för bedömning av kapital-behov (miljoner euro)

A.

Affärsmodell (ekonomisk bärkraft och hållbarhet)

B.

Ram för intern styrning

C.

Solvensrisker (risker och kontroller)

C.1

Kreditrisk och motpartsrisk

C.2

Avvecklings-/leveransrisk

C.3

Koncentrationsrisk

Image 17

C.4

Marknadsrisk

C.5

Ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret

C.6

Operativ risk

C.7

Risk för alltför låg bruttosoliditet

C.8

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

C.9

Andra risker som är väsentliga för institutet (beskriv närmare)

D.

Likviditetsrisker — Finansieringsrisk (sett till kostnaden för finansiering)

E.

Systemrisk (den risk som institutet medför för det finansiella systemet)

F.

Diversifieringseffekter till följd av olika risktyper

G.

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert (i tillämpliga fall)

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert baserad på resultaten av stresstester enligt ICAAP, i tillämpliga fall

Avstämning mellan stresstester enligt ICAAP och tillsynsmyndighetens stresstester och därav följande kapitalplanerings-/stresstestbuffert, i tillämpliga fall

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert baserad på resultaten av stresstester enligt ICAAP, i tillämpliga fall

Avstämning mellan stresstester enligt ICAAP och tillsynsmyndighetens stresstester och därav följande kapitalplanerings-/stresstestbuffert, i tillämpliga fall

Kapitalplanerings-/stresstestbuffert baserad på resultaten av stresstester enligt ICAAP, i tillämpliga fall

Avstämning mellan stresstester enligt ICAAP och tillsynsmyndighetens stresstester och därav följande kapitalplanerings-/stresstestbuffert, i tillämpliga fall

Image 18

H.

Resultat av översyns- och utvärderingsprocessen i fråga om kapital (diskussion om preliminärt förslag till gemensamt beslut)

Övergripande kapitalkrav/-bedömning

Totalt kapitalkrav inom första pelaren

Total kapitalbedömning enligt ICAAP

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Totalt kapitalkrav inom första pelaren

Total kapitalbedömning enligt ICAAP

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Totalt kapitalkrav inom första pelaren

Total kapitalbedömning enligt ICAAP

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderingsprocessen

Kapitalbasbedömning (kapitalet bedömt som tillräckligt/otillräckligt)

Tillräckligt/otillräckligt

Tillräckligt/otillräckligt

Tillräckligt/otillräckligt

Extra kapitalbaskrav

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

I.

Diversifierings-effekter, även inom gruppen (-)

Koncentration inom gruppen (+)

Stödarrangemang inom gruppen (-)

Andra gruppinterna frågor (+/-)

J.

Resulterande gemensamt beslut (baserat på det preliminära förslaget (H) och återspeglande effekten av gruppinterna frågor och resultaten av dialogen mellan behöriga myndigheter)

Kapitalbas-bedömning (kapitalet bedömt som tillräck-ligt/otillräckligt)

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderings-processen

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderings-processen

Total kapitalbedömning enligt översyns- och utvärderings-processen

Kapitalbas-bedömning (kapitalet bedömt som tillräck-ligt/otillräckligt)

Tillräckligt/otillräckligt

Tillräckligt/otillräckligt

Tillräckligt/otillräckligt

Extra kapitalbaskrav

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Summan av beståndsdelarna eller helhetsbedömning (uttryckt som ett belopp eller en kvot, eller en kombination av detta)

Image 19

Poster inom linjen (värderade på referensdatumet)

Total kapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Primärkapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Kärnprimärkapitalbas (miljoner euro) på referensdatumet

Totala riskvägda tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet

Tillämpliga kapitalbaskrav i hemmedlemsstaten enligt artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013, med beaktande av åtgärder som antagits eller erkänts enligt artikel 458 i den förordningen och övergångsbestämmelserna enligt del tio i den förordningen

Nivån på den kapitalkonserveringsbuffert som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 129 i direktiv 2013/36/EU

Nivån på den institutspecifika kontracykliska kapitalbuffert som institutet måste upprätthålla i enlighet med artikel 130 i direktiv 2013/36/EU

Image 20

Nivån på den systemriskbuffert som institutet i tillämpliga fall måste upprätthålla i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU

Nivån på den buffert för globala systemviktiga institut eller buffert för andra systemviktiga institut, definierade i artikel 128.3 och 128.4 i direktiv 2013/36/EU, som institutet måste upprätthålla

Andra tillsynskrav som är tillämpliga på institutet, däribland enligt artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, makrotillsynsåtgärder och rekommendationer från EBA och ESRB

---

BILAGA V

MALL FÖR RAPPORT OM LIKVIDITETSRISKBEDÖMNING

Rapporten om likviditetsriskbedömning kompletteras med en sammanfattning av graderingar (tabell 1) och den övergripande likviditetsbedömningen (tabell 2).

Image 21

Institut:

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Övergripande bedömning av likviditetsrisken i översyns- och utvärderingsprocessen

Övergripande likviditetsriskgradering:

Ge i detta avsnitt en sammanfattning av nedanstående enskilda bedömningar:

Likviditetsbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av likviditetsbedömningen; 2) förslaget till gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om likviditetens tillräcklighet på respektive enhetsnivå och, i tillämpliga fall, tillsynsåtgärder för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat; och 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod.

A. Bedömning av likviditetsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditetsrisken har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

B. Bedömning av finansieringsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur finansieringsrisken har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 22

C. Bedömning av likviditets- och finansieringsriskhantering

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditets- och finansieringsriskhanteringen har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Annan relevant information

Ange i detta avsnitt annan information som den behöriga myndigheten bedömer vara relevant för gruppriskbedömningen och som inte lämnas i tidigare avsnitt.

---

BILAGA VI

MALL FÖR RAPPORTER OM LIKVIDITETSRISKBEDÖMNING

Tabell 1

Sammanfattning av graderingar

Image 23

Institut:

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Likviditetsaspekter i översyns- och utvärderingsprocessen

Gradering

A.

Likviditetsrisk

B.

Finansieringsrisk

C.

Likviditetsrisk- och finansieringsriskförvaltning

E. Övergripande likviditetsriskgradering

Tabell 2

Tabell 2

Sammanfattning av kapitalbasbedömningen

Sammanfattning av kapitalbasbedömningen

Image 24

Institut:

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Likviditetsaspekter i översyns- och utvärderingsprocessen

Resultat av likviditetsriskbedömning

(i miljoner euro eller som kvot eller beskrivning av lämpliga åtgärder att vidta)

A.

Likviditetsbedömning

Tillräcklig/otillräcklig

B.

Förslag till gemensamt beslut – Kvantitativa åtgärder (artiklarna 104 och 105)

Särskilda krav på likviditetsbuffert [ange i form av tillgångar som får ingå i likviditetstäckningskvoten efter att en sådan kvot införts som standard (tidigare valfritt)]

Särskilda krav på stabil finansiering [ange i form av stabil nettofinansieringskvot efter att en sådan kvot införts som standard (tidigare valfritt)]

Andra kvantitativa begränsningar/krav

D

Förslag till gemensamt beslut – Kvalitativa åtgärder (artiklarna 104 och 105)

Poster inom linjen (värderade på referensdatumet)

Faktisk likviditetstäckningskvot eller annan likvärdig inhemsk kvot (tills kravet på likviditetstäckningskvot har genomförts i kapitalkravsförordningen)

Faktisk stabil nettofinansieringskvot eller annan likvärdig inhemsk kvot (tills kravet på stabil nettofinansieringskvot har genomförts i kapitalkravsförordningen)

Krav på buffert för LCR-kvoten, om tillämpligt ("första pelaren")

Krav på stabil finansiering för NSFR-kvoten, om tillämpligt ("första pelaren")

Andra tillsynskrav som är tillämpliga på institutet, däribland enligt artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, makrotillsynsåtgärder och rekommendationer från EBA och ESRB

---

BILAGA VII

MALL FÖR RAPPORT OM LIKVIDITETSRISKBEDÖMNING PÅ GRUPPNIVÅ

Rapporten om likviditetsriskbedömning på gruppnivå innehåller som bilagor samtliga rapporter om likviditetsriskbedömning som lämnats av relevanta behöriga myndigheter. Rapporten om gruppriskbedömning kompletteras med sammanfattningar av graderingar (tabell 1) och likviditetsbedömningen (tabell 2).

Image 25

Grupp:

Kategori av grupp:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Övergripande bedömning av likviditetsrisken i översyns- och utvärderingsprocessen

Övergripande likviditetsrisk-gradering:

Ge i detta avsnitt en sammanfattning av nedanstående enskilda bedömningar:

Likviditetsbedömning

Ange i detta avsnitt 1) en sammanfattning av likviditetsbedömningen; 2) förslaget till gemensamt beslut, inklusive ett uttalande om likviditetens tillräcklighet på gruppnivå och, i tillämpliga fall, tillsynsåtgärder för att hantera viktiga frågor och väsentliga resultat; och 3) utsikterna för nästa bedömningsperiod;

A. Bedömning av likviditetsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditetsrisken har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

B. Bedömning av finansieringsrisk

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur finansieringsrisken har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Image 26

C. Bedömning av likviditets- och finansieringsriskhantering

Gradering:

Ange i detta avsnitt 1) en beskrivning av hur likviditets- och finansieringsriskhanteringen har utvecklats under observationsperioden; 2) identifierade kontrollbrister; 3) frågor som rör bristande efterlevnad av reglerna om risk i kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet; 4) utsikterna för nästa bedömningsperiod; 5) åtgärder för riskreducering som ska vidtas av institutet; och 6) alla relevanta tillsynsåtgärder för att ta itu med brister och bristande efterlevnad.

Annan relevant information

Ange i detta avsnitt annan information som de behöriga myndigheterna bedömer vara relevant för gruppriskbedömningen och som inte lämnas i tidigare avsnitt (t.ex. information som krävs för att iaktta kraven i artikel 6.5 i denna genomförandeförordning).

---

BILAGA VIII

MALL FÖR RAPPORTER OM GRUPPLIKVIDITETSRISK

Tabell 1

Sammanfattning av graderingar

Image 27

Institut:

Enhet X/Undergrupp X

Enhet Y/Undergrupp Y

Konsoliderad gruppnivå

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Likviditetsaspekter i översyns- och utvärderingsprocessen

Gradering

Gradering

Gradering

A.

Likviditetsrisk

B.

Finansieringsrisk

C.

Likviditetsrisk- och finansieringsriskförvaltning

E. Övergripande likviditets-riskgradering

Tabell 2

Tabell 2

Sammanfattning av kapitalbasbedömning

Sammanfattning av kapitalbasbedömning

Image 28

Institut:

Enhet X/Undergrupp X

Enhet Y/Undergrupp Y

Konsoliderad gruppnivå

Kategori av institut:

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

[Baserat på nationell klassificering tills det finns en gemensam kategoriseringsmetod enligt Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer för gemensamma metoder och förfaranden för översyns- och utvärderingsprocesser; den kategori som anges ska också återspegla institutets systemviktighet.]

Referensdatum:

Totala tillgångar (miljoner euro) på referensdatumet:

Behörig myndighet:

Likviditetsaspekter i översyns- och utvärderingsprocessen

Resultat av likviditetsriskbedömning

Resultat av likviditetsriskbedömning

Resultat av likviditetsriskbedömning

(i miljoner euro eller som kvot eller beskrivning av lämpliga åtgärder att vidta)

(i miljoner euro eller som kvot eller beskrivning av lämpliga åtgärder att vidta)

(i miljoner euro eller som kvot eller beskrivning av lämpliga åtgärder att vidta)

A.

Likviditetsbedömning

Tillräcklig/otillräcklig

Tillräcklig/otillräcklig

Tillräcklig/otillräcklig

B.

Förslag till gemensamt beslut – Kvantitativa åtgärder (artiklarna 104 och 105)

Särskilda krav på likviditetsbuffert [ange i form av tillgångar som får ingå i likviditetstäckningskvoten efter att en sådan kvot införts som standard (tidigare valfritt)]

Särskilda krav på stabil finansiering [ange i form av stabil nettofinansieringskvot efter att en sådan kvot införts som standard (tidigare valfritt)]

Andra kvantitativa begränsningar/krav

D

Förslag till gemensamt beslut – Kvalitativa åtgärder (artiklarna 104 och 105)

Image 29

Poster inom linjen (värderade på referensdatumet)

Faktisk likviditetstäckningskvot eller annan likvärdig inhemsk kvot (tills kravet på likviditetstäckningskvot har genomförts i kapitalkravsförordningen)

Faktisk stabil nettofinansieringskvot eller annan likvärdig inhemsk kvot (tills kravet på stabil nettofinansieringskvot har genomförts i kapitalkravsförordningen)

Krav på buffert för LCR-kvoten, om tillämpligt ("första pelaren")

Krav på stabil finansiering för NSFR-kvoten, om tillämpligt ("första pelaren")

Andra tillsynskrav som är tillämpliga på institutet, däribland enligt artikel 103 i direktiv 2013/36/EU, makrotillsynsåtgärder och rekommendationer från EBA och ESRB

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 711/2014

av den 26 juni 2014

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställandet av de representativa priserna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av tilläggsbelopp för import av fjäderfäkött och ägg och av äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeskrivning | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 122,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 134,3
  147,4 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 294,3
  220,5
  315,7
  254,6 | 2
  24
  0
  14 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 14 60 | Kycklingklubbor, frysta | 135,0 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkoner, frysta | 312,5
  323,6 | 0
  0 | BR
  CL |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 267,9 | 6 | BR |

KN-nummer

Varubeskrivning

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

122,4

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

134,3

147,4

0

0

AR

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

294,3

220,5

315,7

254,6

2

24

0

14

AR

BR

CL

TH

0207 14 60

Kycklingklubbor, frysta

135,0

2

BR

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkoner, frysta

312,5

323,6

0

0

BR

CL

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

267,9

6

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ’ZZ’ betecknar ’övrigt ursprung’.”

1

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 712/2014

av den 26 juni 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 67,9 |
| TR | 78,3 |
| ZZ | 73,1 |
| 0707 00 05 | MK | 27,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 51,1 |
| 0709 93 10 | TR | 106,4 |
| ZZ | 106,4 |
| 0805 50 10 | AR | 101,8 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 116,4 |
| ZZ | 118,6 |
| 0808 10 80 | AR | 110,6 |
| BR | 99,0 |
| CL | 112,0 |
| NZ | 135,4 |
| US | 147,4 |
| ZA | 128,8 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 225,5 |
| ZZ | 225,5 |
| 0809 29 00 | TR | 336,8 |
| ZZ | 336,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

67,9

TR

78,3

ZZ

73,1

0707 00 05

MK

27,7

TR

74,4

ZZ

51,1

0709 93 10

TR

106,4

ZZ

106,4

0805 50 10

AR

101,8

BO

130,6

TR

125,4

ZA

116,4

ZZ

118,6

0808 10 80

AR

110,6

BR

99,0

CL

112,0

NZ

135,4

US

147,4

ZA

128,8

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

225,5

ZZ

225,5

0809 29 00

TR

336,8

ZZ

336,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/64 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/64

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om utnämning av tre italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén

(2014/398/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015.

| (2) | Tre platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet för Luis DURNWALDER, Ugo CAPPELLACCI och Luciano CAVERI har löpt ut. Fyra platser som suppleanter har blivit lediga till följd av att mandatet för Vito DE FILIPPO, Roberto BOMBARDA, Federica SEGANTI och Alessia ROSOLEN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

Tre platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet för Luis DURNWALDER, Ugo CAPPELLACCI och Luciano CAVERI har löpt ut. Fyra platser som suppleanter har blivit lediga till följd av att mandatet för Vito DE FILIPPO, Roberto BOMBARDA, Federica SEGANTI och Alessia ROSOLEN har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015,

| a) | som ledamöter






  — | Arno KOMPATSCHER, Consigliere e Presidente della Provincia Autonoma di Bolzano, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter

—

Arno KOMPATSCHER, Consigliere e Presidente della Provincia Autonoma di Bolzano,

| — | Raffaele CATTANEO, Consigliere della Regione Lombardia e Presidente del Consiglio regionale, |
| --- | --- |

—

Raffaele CATTANEO, Consigliere della Regione Lombardia e Presidente del Consiglio regionale,

| — | Augusto ROLLANDIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta, |
| --- | --- |

—

Augusto ROLLANDIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta,

och

| b) | som suppleanter






  — | Marcello Maurizio PITTELLA, Presidente della Regione Basilicata, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Marcello Maurizio PITTELLA, Presidente della Regione Basilicata,

| — | Ugo ROSSI, Presidente della Provincia Autonoma di Trento, |
| --- | --- |

—

Ugo ROSSI, Presidente della Provincia Autonoma di Trento,

| — | Francesco PERONI, Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia, |
| --- | --- |

—

Francesco PERONI, Assessore della Regione Friuli Venezia Giulia,

| — | Franco IACOP, Consigliere e Presidente del Consiglio della Regione Friuli Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Franco IACOP, Consigliere e Presidente del Consiglio della Regione Friuli Venezia Giulia.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/66

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2014

om fastställande av den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till Världshandelsorganisationen

(2014/399/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100.2 och 207.4 första stycket jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 21 november 2004 ansökte Islamiska republiken Afghanistans regering om anslutning till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO), i enlighet med artikel XII i det avtalet. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 november 2004 ansökte Islamiska republiken Afghanistans regering om anslutning till Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO), i enlighet med artikel XII i det avtalet.

| (2) | Den 13 december 2004 inrättades en arbetsgrupp för Islamiska republiken Afghanistans anslutning med uppdrag att nå en överenskommelse om villkoren för anslutning som var godtagbar för Islamiska republiken Afghanistan och för alla WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 december 2004 inrättades en arbetsgrupp för Islamiska republiken Afghanistans anslutning med uppdrag att nå en överenskommelse om villkoren för anslutning som var godtagbar för Islamiska republiken Afghanistan och för alla WTO-medlemmar.

| (3) | Kommissionen har på Europeiska unionens vägnar förhandlat om omfattande åtaganden om marknadsliberalisering från Islamiska republiken Afghanistans sida som uppfyller unionens krav. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har på Europeiska unionens vägnar förhandlat om omfattande åtaganden om marknadsliberalisering från Islamiska republiken Afghanistans sida som uppfyller unionens krav.

| (4) | Dessa åtaganden har nu införts i protokollet om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till WTO (nedan kallat protokollet om anslutning). |
| --- | --- |

(4)

Dessa åtaganden har nu införts i protokollet om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till WTO (nedan kallat protokollet om anslutning).

| (5) | Anslutningen till WTO förväntas innebära ett positivt och bestående bidrag till processen för ekonomiska reformer och hållbar utveckling i Islamiska republiken Afghanistan. |
| --- | --- |

(5)

Anslutningen till WTO förväntas innebära ett positivt och bestående bidrag till processen för ekonomiska reformer och hållbar utveckling i Islamiska republiken Afghanistan.

| (6) | Protokollet om anslutning bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Protokollet om anslutning bör därför godkännas.

| (7) | Enligt artikel XII i avtalet om upprättande av WTO ska ett land som önskar ansluta sig komma överens med WTO om villkoren för anslutningen, och dessa villkor ska för WTO:s del godkännas av WTO:s ministerkonferens. Enligt artikel IV.2 i avtalet om upprättande av WTO ska ministerkonferensens uppgifter, under perioderna mellan ministerkonferensens sammanträden, fullgöras av allmänna rådet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel XII i avtalet om upprättande av WTO ska ett land som önskar ansluta sig komma överens med WTO om villkoren för anslutningen, och dessa villkor ska för WTO:s del godkännas av WTO:s ministerkonferens. Enligt artikel IV.2 i avtalet om upprättande av WTO ska ministerkonferensens uppgifter, under perioderna mellan ministerkonferensens sammanträden, fullgöras av allmänna rådet.

| (8) | Det är därför nödvändigt att fastställa den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i WTO:s allmänna råd när det gäller Islamiska republiken Afghanistans anslutning till WTO. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför nödvändigt att fastställa den ståndpunkt som på unionens vägnar ska intas i WTO:s allmänna råd när det gäller Islamiska republiken Afghanistans anslutning till WTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som på Europeiska unionens vägnar ska intas i Världshandelsorganisationens allmänna råd i frågan om Islamiska republiken Afghanistans anslutning till Världshandelsorganisationen är att godkänna anslutningen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/68

---

RÅDETS BESLUT 2014/400/GUSP

av den 26 juni 2014

om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant i Kosovo (1)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 31.2 och33,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 januari 2012 antog rådet beslut 2012/39/Gusp (2) om utnämning av Samuel ŽBOGAR till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Kosovo. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 30 juni 2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 januari 2012 antog rådet beslut 2012/39/Gusp (2) om utnämning av Samuel ŽBOGAR till Europeiska unionens särskilda representant (nedan kallad den särskilda representanten) i Kosovo. Den särskilda representantens uppdrag löper ut den 30 juni 2014.

| (2) | Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas med ytterligare en åttamånadersperiod. |
| --- | --- |

(2)

Den särskilda representantens uppdrag bör förlängas med ytterligare en åttamånadersperiod.

| (3) | Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan förvärras och hindra uppnående av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Den särskilda representanten kommer att genomföra uppdraget under omständigheter som kan förvärras och hindra uppnående av de mål för unionens yttre åtgärder som anges i artikel 21 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Samuel ŽBOGARS uppdrag som Europeiska unionens särskilda representant (den särskilda representanten) förlängs härmed till och med den 28 februari 2015. Rådet får besluta att den särskilda representantens uppdrag avslutas tidigare, grundat på en utvärdering av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) och på förslag av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

Artikel 2

Politiska mål

Den särskilda representantens uppdrag ska grundas på unionens politiska mål i Kosovo. Till dessa hör att spela en ledande roll för att främja ett stabilt, livskraftigt, fredligt, demokratiskt och multietniskt Kosovo, stärka stabiliteten i regionen och bidra till regionalt samarbete och goda grannförbindelser på västra Balkan samt att främja ett Kosovo som ansluter sig till rättsstatsprincipen och åtar sig att skydda minoriteter och det kulturella och religiösa arvet och att stödja Kosovos väg mot unionen i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv och relevanta rådsslutsatser.

Artikel 3

Uppdrag

För att uppnå de politiska målen ska den särskilda representanten ha i uppdrag att

| a) | erbjuda unionens råd och stöd till den politiska processen, |
| --- | --- |

a)

erbjuda unionens råd och stöd till den politiska processen,

| b) | verka för unionens övergripande politiska samordning i Kosovo, |
| --- | --- |

b)

verka för unionens övergripande politiska samordning i Kosovo,

| c) | stärka unionens närvaro i Kosovo och se till att den är konsekvent och effektiv, |
| --- | --- |

c)

stärka unionens närvaro i Kosovo och se till att den är konsekvent och effektiv,

| d) | ge chefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter, |
| --- | --- |

d)

ge chefen för Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter,

| e) | se till att unionens åtgärder i Kosovo är konsekventa och samstämmiga, inbegripet genom att lokalt vägleda Eulex-övergången, |
| --- | --- |

e)

se till att unionens åtgärder i Kosovo är konsekventa och samstämmiga, inbegripet genom att lokalt vägleda Eulex-övergången,

| f) | stödja Kosovos framsteg mot unionen i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv, genom riktad information till allmänheten och utåtriktad unionsverksamhet, som är avsedd att hos allmänheten i Kosovo trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd för unionsrelaterade frågor, inbegripet Eulex arbete, |
| --- | --- |

f)

stödja Kosovos framsteg mot unionen i överensstämmelse med regionens europeiska perspektiv, genom riktad information till allmänheten och utåtriktad unionsverksamhet, som är avsedd att hos allmänheten i Kosovo trygga en bredare förståelse och ett bredare stöd för unionsrelaterade frågor, inbegripet Eulex arbete,

| g) | övervaka, bistå och underlätta framsteg med politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar i överensstämmelse med respektive institutions befogenheter och ansvar, |
| --- | --- |

g)

övervaka, bistå och underlätta framsteg med politiska, ekonomiska och europeiska prioriteringar i överensstämmelse med respektive institutions befogenheter och ansvar,

| h) | bidra till att utveckla och stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kosovo, inbegripet vad gäller kvinnor och barn och skydd av minoriteter, i enlighet med unionens politik för mänskliga rättigheter och unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

h)

bidra till att utveckla och stärka respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Kosovo, inbegripet vad gäller kvinnor och barn och skydd av minoriteter, i enlighet med unionens politik för mänskliga rättigheter och unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter,

| i) | bistå i genomförandet av den unionsunderstödda dialogen mellan Belgrad och Pristina. |
| --- | --- |

i)

bistå i genomförandet av den unionsunderstödda dialogen mellan Belgrad och Pristina.

Artikel 4

Uppdragets genomförande

1.   Den särskilda representanten ska under ledning av den höga representanten ansvara för uppdragets genomförande.

2.   Kusp ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara dennes främsta kontaktpunkt med rådet. Kusp ska, utan att det påverkar den höga representantens befogenheter, ge den särskilda representanten strategisk och politisk vägledning inom ramen för uppdraget.

3.   Den särskilda representanten ska nära samordna sitt arbete med Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten) och dess berörda avdelningar.

Artikel 5

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som anslagits för att täcka utgifter i samband med den särskilda representantens uppdrag under perioden 1 juli 2014 -28 februari 2015 ska vara 1 450 000 EUR.

2.   Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget. Medborgare i länderna på västra Balkan ska tillåtas att lämna anbud för kontrakt.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 6

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Specialiserad personal ska få till uppgift att bistå den särskilda representanten med att genomföra uppdraget och bidra till att unionens åtgärd i Kosovo som helhet blir samstämmig, synlig och effektiv. Inom ramen för uppdraget och de ekonomiska medel som ställts till förfogande ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av sin stab. Staben ska inbegripa experter på särskilda politiska frågor i enlighet med vad som krävs för uppdraget. Den särskilda representanten ska snarast informera rådet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna, unionens institutioner och utrikestjänsten får föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till utstationerad personal ska då betalas av respektive medlemsstat, av den av unionens institutioner som berörs eller av utrikestjänsten. Experter som medlemsstaterna utstationerar vid unionsinstitutioner eller utrikestjänsten får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska lyda administrativt under den utsändande medlemsstaten, unionsinstitutionen eller utrikestjänsten och ska utföra sina uppgifter och agera till förmån för den särskilde representantens uppdrag.

Artikel 7

Immunitet och privilegier för den särskilda representanten och dennes personal

Immunitet, privilegier och övriga garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och dennes personal utan hinder ska kunna fullfölja uppdraget ska fastställas i överenskommelse med värdparterna på lämpligt sätt. Medlemsstaterna och utrikestjänsten ska lämna allt stöd som behövs för detta. Medlemsstaterna och utrikestjänsten ska lämna allt stöd som behövs för detta.

Artikel 8

Säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

1.   Den särskilda representanten och medlemmarna av dennes stab ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2013/488/EU (3).

2.   Den höga representanten ska i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bemyndigas att till Nato/KFOR (Kosovo Force) lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som har tagits fram för åtgärden upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”.

3.   Den höga representanten ska i enlighet med rådets säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter bemyndigas att till Förenta nationerna (FN) och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), allt efter den särskilda representantens operativa behov, lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter och EU-handlingar som har tagits fram för åtgärden, upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Lokala arrangemang ska utformas i detta syfte.

4.   Den höga representanten ska bemyndigas att lämna ut icke-säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar som rör rådets överläggningar om åtgärden och som omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning (4) till tredje parter som är associerade till detta beslut.

Artikel 9

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all relevant information.

2.   Unionens delegation och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i regionen.

Artikel 10

Säkerhet

I enlighet med unionens säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför unionen i en operativ kapacitet enligt avdelning V i fördraget, ska den särskilda representanten, i överensstämmelse med den särskilda representantens uppdrag och med hänsyn till säkerhetssituationen i ansvarsområdet, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras för säkerheten för all personal som lyder direkt under den särskilda representanten, särskilt genom att

| a) | upprätta en specifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från utrikestjänsten, inbegripet specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, med anvisningar för säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet samt för hantering av säkerhetstillbud, och en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget, |
| --- | --- |

a)

upprätta en specifik säkerhetsplan på grundval av vägledning från utrikestjänsten, inbegripet specifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, med anvisningar för säker personalförflyttning till och inom ansvarsområdet samt för hantering av säkerhetstillbud, och en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget,

| b) | se till att all personal som utplaceras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal som utplaceras utanför unionen är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i ansvarsområdet,

| c) | se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utplaceras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som tilldelats det området, |
| --- | --- |

c)

se till att alla medlemmar av den särskilda representantens stab som ska utplaceras utanför unionen, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, genomgår lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till ansvarsområdet, grundad på den riskklassificering som tilldelats det området,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt skriftligen rapportera till den höga representanten, rådet och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporterna och rapporterna om uppdragets genomförande. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som görs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt skriftligen rapportera till den höga representanten, rådet och kommissionen om genomförandet av dessa och om andra säkerhetsfrågor inom ramen för lägesrapporterna och rapporterna om uppdragets genomförande.

Artikel 11

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna rapporter till den höga representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska även vid behov rapportera till rådets arbetsgrupper. Regelbundna rapporter ska spridas via Coreu-nätet. Den särskilda representanten kan avge rapporter till rådet (utrikes frågor). I enlighet med artikel 36 i fördraget, får den särskilda representanten medverka när Europaparlamentet informeras.

Artikel 12

Samordning

1.   Den särskilda representanten ska bidra till enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens handlande samt till att säkerställa att alla unionsinstrument och medlemsstaternas handlande fungerar samstämmigt för att uppnå unionens politiska mål. Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med kommissionens verksamhet samt i förekommande fall med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i området. Den särskilda representanten ska regelbundet lämna information till medlemsstaternas beskickningar och unionens delegationer.

2.   På fältet ska nära kontakter upprätthållas med cheferna för unionens delegationer i området och medlemsstaternas beskickningschefer. De ska på bästa sätt bistå den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget. Den särskilda representanten ska ge chefen för Eulex Kosovo lokal politisk vägledning, även vad avser de politiska aspekterna av frågor som rör verkställandebefogenheter. Den särskilda representanten och den civila insatschefen ska vid behov samråda.

3.   Den särskilda representanten ska även stå i förbindelse med berörda lokala organ och andra internationella och regionala aktörer på fältet.

4.   Den särskilda representanten ska tillsammans med andra unionsaktörer på fältet se till att information sprids och utbyts mellan unionsaktörer i insatsområdet, i syfte att uppnå en hög grad av gemensam medvetenhet om och bedömning av situationen.

Artikel 13

Bistånd i samband med anspråk

Den särskilda representanten och dennes personal ska bistå med att tillhandahålla uppgifter för att bemöta alla anspråk och förpliktelser som härrör från uppdragen för tidigare särskilda representanter för Kosovo, och ska för detta ändamål tillhandahålla administrativt bistånd och tillgång till relevanta handlingar.

Artikel 14

Översyn

Genomförandet av detta beslut och dess samstämmighet med andra insatser från unionen i området ska regelbundet ses över. Den särskilda representanten ska förelägga den höga representanten, rådet och kommissionen en övergripande rapport om uppdragets genomförande senast i slutet av november 2014.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

1

(2)  EUT L 23, 26.1.2012, s. 5.

2

(3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

4

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/73 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/73

---

RÅDETS BESLUT 2014/401/GUSP

av den 26 juni 2014

om Europeiska unionens satellitcentrum och om upphävande av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättade av Europeiska unionens satellitcentrum

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 juli 2001 antog rådet gemensam åtgärd 2001/555/Gusp (1) som inrättade Europeiska unionens satellitcentrum (nedan kallat Satcen). Den 23 maj 2011 antog rådet beslut 2011/297/Gusp (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 20 juli 2001 antog rådet gemensam åtgärd 2001/555/Gusp (1) som inrättade Europeiska unionens satellitcentrum (nedan kallat Satcen). Den 23 maj 2011 antog rådet beslut 2011/297/Gusp (2).

| (2) | Att Satcen fungerar som en europeisk självständig kapacitet som tillhandahåller produkter och tjänster som härrör från utnyttjandet av relevanta rymdtillgångar och kompletterande data är av avgörande vikt för att funktionerna tidig varning och krisövervakning inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och framför allt inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) ska kunna stärkas. |
| --- | --- |

(2)

Att Satcen fungerar som en europeisk självständig kapacitet som tillhandahåller produkter och tjänster som härrör från utnyttjandet av relevanta rymdtillgångar och kompletterande data är av avgörande vikt för att funktionerna tidig varning och krisövervakning inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och framför allt inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) ska kunna stärkas.

| (3) | Den 14 september 2012 förelade unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten), i enlighet med artikel 22 i gemensam åtgärd 2001/555/Gusp, rådet en rapport om hur Satcen fungerar. |
| --- | --- |

(3)

Den 14 september 2012 förelade unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten), i enlighet med artikel 22 i gemensam åtgärd 2001/555/Gusp, rådet en rapport om hur Satcen fungerar.

| (4) | Den 27 november 2012 tog kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) del av rapporten och rekommenderade att rådet skulle ändra gemensam åtgärd 2001/555/Gusp i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(4)

Den 27 november 2012 tog kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) del av rapporten och rekommenderade att rådet skulle ändra gemensam åtgärd 2001/555/Gusp i enlighet därmed.

| (5) | För att främja den rättsliga klarheten bör de tidigare ändringarna och de ytterligare föreslagna ändringarna konsolideras i ett enda nytt beslut, och gemensam åtgärd 2001/555/Gusp, inbegripet artikel 23 däri om övergångsbestämmelser avseende västeuropeiska unionen (VEU), upphävas. |
| --- | --- |

(5)

För att främja den rättsliga klarheten bör de tidigare ändringarna och de ytterligare föreslagna ändringarna konsolideras i ett enda nytt beslut, och gemensam åtgärd 2001/555/Gusp, inbegripet artikel 23 däri om övergångsbestämmelser avseende västeuropeiska unionen (VEU), upphävas.

| (6) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Denna bestämmelse hindrar dock inte Danmark från att delta i Satcens civila verksamhet på grundval av en förklaring från Danmark om landets beredvillighet att bidra till att täcka de av centrumets utgifter som inte har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Denna bestämmelse hindrar dock inte Danmark från att delta i Satcens civila verksamhet på grundval av en förklaring från Danmark om landets beredvillighet att bidra till att täcka de av centrumets utgifter som inte har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kontinuitet och lokalisering

1.   Europeiska unionens satellitcentrum, inrättat genom gemensam åtgärd 2001/555/Gusp, (nedan kallat Satcen), ska härmed fortsätta att utveckla sitt uppdrag i enlighet med det här beslutet.

2.   Det här beslutet ska inte påverka befintliga rättigheter, skyldigheter och bestämmelser som antagits inom ramen för gemensam åtgärd 2001/555/Gusp. Det ska särskilt inte påverka giltigheten av befintliga anställningskontrakt och alla rättigheter som sådana medför.

3.   Satcen ska ha sitt huvudkontor i Torrejón de Ardoz i Spanien.

Artikel 2

Uppdrag och verkssamhet

1.   Satcen ska stödja unionens beslutsfattande på Gusp-området, särskilt inom GSFP, inklusive Europeiska unionens krishanteringsuppdrag och krishanteringsinsatser, genom att tillhandahålla, på framställan av rådet eller den höga representantens, produkter och tjänster som härrör från utnyttjandet av relevanta rymdtillgångar och kompletterande data, inklusive satellitbilder och flygbilder, och närbesläktade tjänster, i enlighet med artikel 3.

2.   Inom ramen för Satcens uppdrag ska den höga representanten på framställan och om Satcens kapacitet tillåter, utan att det påverkar tillämpningen av dess huvuduppgifter som anges i punkt 1, även ge Satcen riktlinjer för tillhandahållandet av produkter eller tjänster för

| i) | medlemsstater, Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), kommissionen, eller de unionsbyråer eller unionsorgan som Satcen samarbetar med i enlighet med artikel 18, |
| --- | --- |

i)

medlemsstater, Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), kommissionen, eller de unionsbyråer eller unionsorgan som Satcen samarbetar med i enlighet med artikel 18,

| ii) | de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan om anslutning till Satcens verksamhet, |
| --- | --- |

ii)

de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan om anslutning till Satcens verksamhet,

| iii) | om framställningen avser Gusp-området, särskilt GSFP, internationella organisationer som t.ex. Förenta nationerna, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Atlantpaktsorganisationen (Nato). |
| --- | --- |

iii)

om framställningen avser Gusp-området, särskilt GSFP, internationella organisationer som t.ex. Förenta nationerna, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och Atlantpaktsorganisationen (Nato).

3.   Satcen får även, i enlighet med artikel 18, utan att det påverkar tillämpningen av dess huvuduppgifter som anges i punkt 1, samarbeta med kommissionen och andra unionsbyråer, unionsorgan eller medlemsstater i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med annan unionsverksamhet som har betydelse för Satcen och där Satcens verksamhet är av relevans för denna unionsverksamhet, särskilt på rymd- och säkerhetsområdet.

4.   För att göra det lättare att anordna aktiviteter i Bryssel ska Satcen ha ett sambandskontor i Bryssel.

5.   Till följd av avvecklingen av VEU ska Satcen utföra de administrativa uppgifter som anges i artikel 23. Den enhet som är ansvarig för det fortsatta utförandet av dessa resterande administrativa uppgifter ska vara baserad i Bryssel.

Artikel 3

Politisk tillsyn och operativa riktlinjer

1.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska under ansvar av rådet, utöva politisk tillsyn över Satcens verksamhet och ge politisk styrning angående Satcens prioritetingar.

2.   Den höga representanten, i enlighet med den höga representantens befogenheter i Gusp-frågor och särskilt GSFP, ska ge Satcen operativa riktlinjer utan att det påverkar tillämpningen av de befogenheter som fastställs i detta beslut för styrelsen respektive Satcens direktör. Den höga representanten ska särskilt, på grundval av styrningen som avses i punkt 1, och med beaktande av vilka resurser som finns tillgängliga, prioritera mellan framställningar till Satcen i enlighet med de riktlinjer för uppdrag som regelbundet ska ses över av styrelsen.

3.   Vid fullgörandet av sina uppgifter enligt denna artikel ska den höga representanten vid behov och minst var sjätte månad avlägga rapport för rådet, inbegripet om styrelsens bedömning av Satcens genomförande av den politiska tillsynen som avses i punkt 1 och av de operativa riktlinjerna som avses i punkt 2.

Artikel 4

Satcens produkter och tjänster

1.   Satcens produkter och tjänster, som framställningarna enligt artikel 2.1, 2.2 ii och 2.2 iii ger upphov till ska göras tillgängliga för medlemsstaterna, utrikestjänsten, kommissionen, och de unionsbyråer eller de unionsorgan som Satcen samarbetar med i enlighet med artikel 18, och den ansökande parten, i enlighet med tillämpliga säkerhetsbestämmelser. Dessa produkter och tjänster ska göras tillgängliga för de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan i enlighet med de villkor som anges i dessa.

2.   För att främja öppenheten ska den höga representanten göra alla framställningar enligt artikel 2 tillgängliga utan dröjsmål för medlemsstaterna, utrikestjänsten och kommissionen eller de unionsbyråer eller de unionsorgan som Satcen samarbetar med i enlighet med artikel 18 samt för de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan i enlighet med de villkor som anges i dessa.

3.   Satcens produkter, som framställningarna enligt artikel 2.2 i ger upphov till, ska göras tillgängliga för medlemsstaterna, utrikestjänsten och kommissionen och de unionsbyråer eller de unionsorgan som Satcen samarbetar med i enlighet med artikel 18 och/eller för de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan, efter beslut av den ansökande parten.

4.   Kusp får anmoda den höga representanten att från fall till fall göra Satcens produkter, som framställningarna enligt artikel 2.1 och 2.2 ger upphov till, tillgängliga för alla tredjestater eller organisation som utsetts.

Artikel 5

Juridisk person

Satcen ska ha den status som juridisk person som krävs för att det ska kunna fullgöra sina uppgifter och uppnå sina mål. Satcen ska särskilt kunna ingå avtal, förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Satcen ska drivas utan vinstsyfte. Medlemsstater ska vidta åtgärder för att ge Satcen den nödvändiga rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen.

Artikel 6

Styrelse

1.   Satcen ska ha en styrelse som ska godkänna centrumets årliga och långsiktiga arbetsprogram samt lämplig budget. Styrelsen ska vara ett diskussionsforum för frågor som rör Satcens drift, personal och utrustning. Styrelsen regelbundet bedöma Satcens genomförande av den politiska styrningen och operationella riktlinjer som avses i artikel 3. Styrelsen ska även fatta alla relevanta beslut rörande uppfyllandet av Satcens uppdrag, inbegripet förslag till åtgärder enligt artiklarna 18, 19 och 20, om de inte, i enlighet med detta beslut, är förbehållna rådet eller Satcens direktör.

2.   Ordförande i styrelsen ska vara den höga representanten eller dennes företrädare. Den höga representanten ska avlägga rapport för rådet om styrelsens arbete.

3.   Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat, som utses av respektive medlemsstat, och en företrädare som utses av kommissionen. Varje styrelseledamot får företrädas eller åtföljas av en suppleant. Beslut om utnämningar, som i vederbörlig ordning godkänts av medlemsstaten eller kommissionen, ska lämnas till den höga representanten.

4.   Satcens direktör eller dennes företrädare ska, som regel, delta i styrelsemötena. Ordföranden för Europeiska unionens militära kommitté, generaldirektör för Europeiska unionens militära stab och europeiska unionens civila operationschef får närvara vid styrelsemöten. Företrädare eller andra relevanta unionsorgan får också inbjudas till styrelsemöten.

5.   Om inget annat föreskrivs i detta beslut ska styrelsens beslut fattas genom omröstning av medlemsstaternas företrädare med kvalificerad majoritet, varvid rösterna ska vägas i enlighet med artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen. Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning.

6.   Styrelsen får besluta att inrätta ad hoc-arbetsgrupper eller ständiga kommittéer med samma sammansättning som styrelsen vilka ska behandla särskilda ämnen eller frågor inom styrelsens övergripande befogenheter och under dess ledning. I beslutet om att inrätta en sådan arbetsgrupp eller kommitté ska dess mandat, sammansättning och varaktighet anges.

7.   Ordföranden ska sammankalla styrelsen minst två gånger om året, samt på begäran av minst en tredjedel av dess ledamöter.

Artikel 7

Direktör

1.   Styrelsen ska välja ut och utse Satcens direktör, som ska vara medborgare i någon medlemsstat, på rekommendation från en rådgivande panel. Direktören ska utses för en period av tre år vilken kan förlängas med ytterligare en period om två år.

2.   Med tanke på Satcens uppdrags tekniska och operationella natur bör kandidater till tjänsten som direktörer vara personer med erkänd, långvarig sakkunskap om och erfarenhet inom området geospatial information och geospatiala bilder eller inom området yttre förbindelser och säkerhetspolitik. Medlemsstaterna ska överlämna kanditurerna till styrelsen. Den rådgivande panelen, som ska bestå av den höga representanten (eller dennes företrädare) som ska vara ordförande i panelen, tre representanter från medlemsstaterna som ingår i ordförandeskapstrion och en representant från utrikestjänsten, ska föreslå tre kandidater till styrelsen för urval och utseende av direktör.

3.   Direktören ska juridiskt företräda Satcen.

4.   Direktören ska ansvara för rekryteringen av all övrig personal vid Satcen.

5.   Efter godkännande av styrelsen ska direktören tillsätta Satcens biträdande direktör. Den biträdande direktören ska tillsättas för tre år med möjlighet till förlängning med ytterligare en treårsperiod efter godkännande av styrelsen.

6.   Direktören ska säkerställa att Satcens uppdrag som anges i artikel 2 genomförs. Direktören ska se till att Satcens nivå av expertis och yrkeskunnande är hög samt säkerställa att Satcens uppdrag fullgörs effektivt. Direktören ska vidta de åtgärder som behövs för att nå detta mål, bland annat genomförande av personalutbildning samt av forsknings- och utvecklingsprojekt som stöder centrumets uppdrag.

Direktören ska också ansvara för de uppgifter som denne tilldelas enligt detta beslut

| a) | förberedelser av styrelsens arbete, särskilt utarbetandet av utkastet till årligt arbetsprogram för Satcen, |
| --- | --- |

a)

förberedelser av styrelsens arbete, särskilt utarbetandet av utkastet till årligt arbetsprogram för Satcen,

| b) | Satcens löpande administration, |
| --- | --- |

b)

Satcens löpande administration,

| c) | redovisningen av inkomster och utgifter samt genomförande av Satcens budget, |
| --- | --- |

c)

redovisningen av inkomster och utgifter samt genomförande av Satcens budget,

| d) | säkerhetsaspekter, |
| --- | --- |

d)

säkerhetsaspekter,

| e) | alla personalfrågor, |
| --- | --- |

e)

alla personalfrågor,

| f) | information till Kusp om det årliga arbetsprogrammet, |
| --- | --- |

f)

information till Kusp om det årliga arbetsprogrammet,

| g) | upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med kommissionen och unionsbyråer eller unionsorgan i enlighet med artikel 18, |
| --- | --- |

g)

upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med kommissionen och unionsbyråer eller unionsorgan i enlighet med artikel 18,

| h) | upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med institutioner i medlemsstaterna i enlighet med artikel 19, |
| --- | --- |

h)

upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med institutioner i medlemsstaterna i enlighet med artikel 19,

| i) | upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med tredjestater, organisationer eller enheter i enlighet med artikel 20, |
| --- | --- |

i)

upprättandet av arbetsförbindelser och samarbete med tredjestater, organisationer eller enheter i enlighet med artikel 20,

| j) | förhandlingar om administrativa arrangemang i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artiklarna 18 och 20. |
| --- | --- |

j)

förhandlingar om administrativa arrangemang i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artiklarna 18 och 20.

7.   Inom ramen för Satcens arbetsprogram och budget ska direktören ha befogenhet att ingå avtal, anställa personal som godkänts i budgeten och verkställa de utgifter som är nödvändiga för Satcens drift.

8.   Direktören ska utarbeta en årlig rapport om Satcens verksamhet senast den 31 mars påföljande år. Den årliga rapporten ska överlämnas till styrelsen och, genom den höga representanten, till rådet, som ska vidarebefordra rapporten till Europaparlamentet och kommissionen.

9.   Direktören ska ansvara inför styrelsen.

Artikel 8

Personal

1.   Satcens personal, inklusive direktören, ska utgöras av kontraktsanställd personal som på bredast möjliga bas rekryterats bland medborgare från medlemsstaterna och av utstationerade experter.

2.   Kontraktsanställd personal ska tillsättas av direktören på grundval av meriter samt rättvisa och öppna uttagningsförfaranden.

3.   Behovet och varaktigheten av sådana utstationeringar ska fastställas av den höga representanten i samråd med Satcens direktör. Efter överenskommelse med direktören får experter från medlemsstater och tjänstemän från utrikestjänsten och unionens institutioner, byråer eller organ utstationeras till Satcen under en överenskommen period till tjänster inom Satcens organisation och/eller för särskilda uppgifter och projekt.

4.   Kontraktsanställd personal kan, i enlighet med Satcens tjänsteföreskrifter utstationeras till en tjänst utanför Satcen under en begränsad period.

5.   Styrelsen ska, på ett förslag från direktören, utarbeta Satcens tjänsteföreskrifter vilka ska antas av rådet.

6.   Bestämmelserna om utstationerade nationella experter ska antas av styrelsen på förslag av direktören.

Artikel 9

Arbetsprogram

1.   Senast den 30 september varje år ska direktören fastställa ett utkast till årligt arbetsprogram för det påföljande året, åtföljt av ett utkast till långsiktigt arbetsprogram innehållande vägledande planer för ytterligare två år, och överlämna det till styrelsen för godkännande.

2.   Senast den 30 november varje år ska styrelsen godkänna det årliga arbetsprogrammet och det långsiktiga arbetsprogrammet.

Artikel 10

Budget

1.   Satcens samtliga inkomster och utgifter ska beräknas för varje budgetår, vilket sammanfaller med kalenderåret. De ska tas upp i Satcens budget vilken ska innehålla en tjänsteförteckning.

2.   Satcens inkomster och utgifter ska balansera varandra.

3.   Satcens inkomster ska utgöras av bidrag från medlemsstaterna utom Danmark, vilka beräknas på grundval av bruttonationalinkomsten samt betalning för utförda tjänster och diverse inkomster.

4.   Produkter och tjänster som tillhandahålls i enlighet med artikel 2.2 och sådana som rör krishanteringsuppdrag och krishanteringsinsatser kan omfattas av avgifter för att täcka kostnaderna i enlighet med riktlinjerna i de finansiella bestämmelser för Satcen som avses i artikel 12, förutom för medlemsstaterna och utrikestjänsten.

5.   Vid exceptionella omständigheter kan Kusp fatta beslut om att kostnadstäckning från tredje part inte ska krävas.

6   Inom ramen för de avtal som kan beviljas i enlighet med artiklarna 18, 19 och 20 får Satcen som öronmärkta inkomster för ett särskilt ändamål i sin budget ta emot finansiella bidrag från

| a) | unionens allmänna budget från fall till fall, i fullständig överensstämmelse med de regler, förfaranden och beslutsprocesser som är tillämpliga, |
| --- | --- |

a)

unionens allmänna budget från fall till fall, i fullständig överensstämmelse med de regler, förfaranden och beslutsprocesser som är tillämpliga,

| b) | medlemsstater, tredjestater eller andra tredje parter. |
| --- | --- |

b)

medlemsstater, tredjestater eller andra tredje parter.

7.   Öronmärkta inkomster får endast användas för det särskilda ändamål som de är avsedda för.

Artikel 11

Budgetförfarande

1.   Senast den 30 september varje år ska direktören förelägga styrelsen ett förslag till årsbudget för Satcen, vilket ska omfatta administrativa utgifter, driftsutgifter och förväntade inkomster, inbegripet öronmärkta inkomster, för det följande budgetåret samt vägledande beräkningar av kostnader och inkomster med hänsyn till utkastet till långsiktigt arbetsprogram.

2.   Senast den 30 november varje år ska styrelsen godkänna Satcens årliga budget genom ett enhälligt beslut av medlemsstaternas företrädare.

3.   Under oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda omständigheter får direktören föreslå styrelsen en ändringsbudget. Styrelsen ska, med vederbörlig hänsyn till ärendets brådskande natur, godkänna ändringsbudgeten genom ett enhälligt beslut av medlemsstaternas företrädare.

4.   Åtaganden och betalningar av samtliga utgifter liksom registrering och mottagande av samtliga inkomster ska kontrolleras av en oberoende styrekonom som utses av styrelsen.

5.   Senast den 31 mars varje år ska direktören förelägga rådet och styrelsen utförliga räkenskaper för samtliga inkomster och utgifter under det föregående budgetåret samt Satcens verksamhetsrapport.

6.   Styrelsen ska bevilja direktören ansvarsfrihet för genomförandet av Satcens budget.

Artikel 12

Finansiella bestämmelser

Styrelsen ska med rådets godkännande på förslag från direktören utarbeta detaljerade finansiella bestämmelser i vilka det särskilt ska anges vilket förfarande som ska följas vid fastställande, genomförande och kontroll av Satcens budget.

Artikel 13

Privilegier och immunitet och förbindelser med värdstater

1.   Privilegier och immunitet för Satcens direktör och anställda fastställs i beslut av medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om privilegier och immunitet för Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier och Europeiska unionens satellitcentrum samt för deras organ och personal av den 15 oktober 2011. I avvaktan på att detta beslut träder i kraft får värdstaten bevilja direktören och Satcens personal de privilegier och den immunitet som anges i det beslutet.

2.   Bestämmelserna om Satcens privilegier och immunitet är de som fastställs i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget.

Artikel 14

Rättsligt ansvar

1.   Satcens avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den lagstiftning som är tillämplig på det berörda avtalet.

2.   Europeiska unionens domstol ska ha behörighet i enlighet med alla eventuella skiljedomsklausuler i avtal som ingåtts av Satcen.

3.   De anställdas personliga ansvar gentemot Satcen ska regleras av de relevanta bestämmelserna för Satcens personal.

Artikel 15

Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

1.   Satcen ska tillämpa rådets beslut 2013/488/EU (3).

2.   I sina förbindelser med Satcen och när det gäller produkter och tjänster ska de tredjestater som har godkänt bestämmelserna i bilagan om anslutning till Satcens verksamhet, i en skriftväxling med Satcen, bekräfta att de tillämpar de säkerhetsprinciper och miniminormer som fastställs i beslut 2013/488/EU samt de bestämmelser som fastställs av eventuella tillhandahållare av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

Artikel 16

Tillgång till handlingar

Styrelsen ska efter förslag från direktören anta bestämmelser om allmänhetens tillgång till Satcens handlingar, med hänsyn till de principer och gränser som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (4).

Artikel 17

Danmarks ställning

1.   Den danska styrelseledamoten ska delta i styrelsens överläggningar med fullt beaktande av artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget.

Danmark får göra framställningar som inte har anknytning till försvarsfrågor till den höga representanten, i enlighet med artikel 2.2 i i det här beslutet.

2.   Produkter och tjänster som härrör från Satcens uppdrag enligt artikel 2 ska göras tillgängliga för Danmark på samma villkor som för andra medlemsstater, utom när det gäller framställningar som har anknytning till försvarsfrågor enligt artikel 2.2 och de resulterande produkterna.

3.   Danmark ska ha rätt att utstationera personal till Satcen i enlighet med artikel 8.

Artikel 18

Samarbete inom annan unionsverksamhet

1.   Satcen får upprätta arbetsförbindelser och samarbeta med kommissionen och unionsbyråer eller unionsorgan i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med annan unionsverksamhet som påverkar Satcens uppdrag och där Satcens verksamhet är av relevans för denna unionsverksamhet, särskilt på rymd- och säkerhetsområdet.

2.   Inom ramen för ett sådant samarbete och efter godkännande av styrelsen får Satcen bland annat upprätta förbindelser, utbyta expertkunskap och råd, bidra till relevanta unionsprogram och unionsprojekt, motta bidrag från relevanta unionsprogram och unionsprojekt och göra produkter tillgängliga i enlighet med artikel 2.2 i.

3.   I syfte att fördjupa sådana samarbeten får Satcen ingå administrativa avtal med kommissionen, relevanta unionsbyråer eller unionsorgan eller medlemsstater. Styrelsen ska besluta om bemyndigande för direktören att förhandla om sådana administrativa avtal och ska ge direktören direktiv om detta. Förhandlingarna ska föras i samråd med styrelsen. Samtliga sådana avtal ska ingås av Satcen efter godkännande av avtalet av styrelsen.

Artikel 19

Samarbete med medlemsstaternas institutioner

På förslag av den höga representanten eller av en medlemsstat och efter godkännande av styrelsen får Satcen upprätta arbetsförbindelser och samarbeta med medlemsstaternas institutioner på rymd- och säkerhetsområdet som har betydelse för Satcens uppdrag och där Satcens verksamhet är av relevans för dessa institutioner.

Artikel 20

Samarbete med tredjestater, organisationer och enheter

1.   För att kunna fullgöra sitt uppdrag får Satcen upprätta arbetsförbindelser och samarbeta med tredjestater, organisationer och enheter. I detta syfte får centrumet ingå administrativa avtal med behöriga myndigheter i tredjestater, internationella organisationer och enheter.

2.   Styrelsen ska besluta om bemyndigande för direktören att förhandla om sådana administrativa avtal och ska ge direktören direktiv om detta. Förhandlingarna ska föras i samråd med styrelsen. Samtliga sådana avtal ska ingås av Satcen efter godkännande av rådet och ska undertecknas av direktören.

3.   Nato-medlemmar som inte är medlemmar i unionen och andra stater som ansöker om medlemskap i EU har rätt att delta i Satcens verksamhet från fall till fall i enlighet med artikel 4 i detta beslut och bestämmelserna som anges i bilagan.

Artikel 21

Uppgiftsskydd

På förslag av direktören ska styrelsen anta genomförandebestämmelser vad avser Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (5).

Artikel 22

Rapporter

Senast den 31 juli 2019 ska den höga representanten lägga fram en rapport för rådet om hur Satcen fungerar, vid behov med lämpliga rekommendationer med tanke på dess vidareutveckling.

Artikel 23

Administrativa uppgifter efter VEU:s avveckling

1.   Till följd av avvecklingen av Västeuropeiska unionen (VEU) ska Satcen, på Belgiens, Tysklands, Greklands, Spaniens, Frankrikes, Italiens, Luxemburgs, Nederländernas, Portugals och Förenade kungarikets (nedan kallade de tio medlemsstaterna) vägnar utföra följande resterande administrativa uppgifter som utfördes av VEU:

| a) | Handläggning av tidigare VEU-anställdas pensioner. |
| --- | --- |

a)

Handläggning av tidigare VEU-anställdas pensioner.

| b) | Handläggning av pensionerade VEU-anställdas sjukvårdsförsäkring. |
| --- | --- |

b)

Handläggning av pensionerade VEU-anställdas sjukvårdsförsäkring.

| c) | Handläggning av VEU:s sociala handlingsplan. |
| --- | --- |

c)

Handläggning av VEU:s sociala handlingsplan.

| d) | Handläggning av eventuella tvister mellan VEU och dess tidigare anställda och genomförandet av beslut av VEU:s överklagandenämnd eller behörig domstol. |
| --- | --- |

d)

Handläggning av eventuella tvister mellan VEU och dess tidigare anställda och genomförandet av beslut av VEU:s överklagandenämnd eller behörig domstol.

| e) | Bistånd till de tio medlemsstaterna när det gäller resterande uppgifter som utfördes av VEU och andra administrativa uppgifter, inbegripet likvidering av VEU:s tillgångar. |
| --- | --- |

e)

Bistånd till de tio medlemsstaterna när det gäller resterande uppgifter som utfördes av VEU och andra administrativa uppgifter, inbegripet likvidering av VEU:s tillgångar.

2.   Handläggningen av tidigare VEU-anställdas pensioner ska

| a) | genomföras i enlighet med VEU:s pensionssystem enligt gällande form den 30 juni 2011; detta system får ändras av den styrelse som avses i punkt 7, inom ramen för de samordnade organisationerna, |
| --- | --- |

a)

genomföras i enlighet med VEU:s pensionssystem enligt gällande form den 30 juni 2011; detta system får ändras av den styrelse som avses i punkt 7, inom ramen för de samordnade organisationerna,

| b) | utföras av en myndighet, en organisation eller ett finansinstitut som har specialkompetens enligt godkännande av den styrelse som avses i punkt 7 på förslag av Satcens direktör. |
| --- | --- |

b)

utföras av en myndighet, en organisation eller ett finansinstitut som har specialkompetens enligt godkännande av den styrelse som avses i punkt 7 på förslag av Satcens direktör.

Tvister i samband med dessa pensioner som berör tidigare VEU-anställda ska avgöras i enlighet med punkt 5.

3.   Handläggningen av pensionerade tidigare VEU-anställdas sjukvårdsförsäkring ska ske i enlighet med VEU:s tjänsteföreskrifter enligt gällande lydelse den 30 juni 2011 och enligt senare ändringar av den styrelse som avses i punkt 7.

4.   VEU:s sociala handlingsplan ska förvaltas i enlighet med den sociala handlingsplan som VEU antog den 22 oktober 2010. Förvaltningen ska också genomföras i enlighet med efterföljande bindande beslut som fattats av den behöriga överklagandenämnden och beslut som fattats av VEU eller den styrelse som avses i punkt 7 i syfte att genomföra det beslutet.

5.   Alla tvister avseende tidigare VEU-anställda som uppkommer i och med genomförandet av resterande uppgifter som utfördes av VEU ska omfattas av tvistlösningsförfarandet i VEU:s tjänsteföreskrifter enligt gällande lydelse den 30 juni 2011 och enligt senare ändringar av den styrelse som avses i punkt 7.

Tidigare VEU-anställdas ställning ska regleras av VEU:s tjänsteföreskrifter enligt gällande lydelse den 30 juni 2011 och enligt senare ändringar av den styrelse som avses i punkt 7 och tillämpliga beslut, bland annat VEU:s sociala handlingsplan.

6.   Bistånd till de tio medlemsstaterna ska innefatta handläggning av aktuella frågor och rättsliga eller finansiella frågor som kan uppkomma till följd av avslutandet av VEU, under vägledning från den styrelse som avses i punkt 7.

7.   Alla beslut i samband med de arbetsuppgifter som anges i denna artikel, även de beslut av den styrelse som avses i denna artikel, ska antas enhälligt av styrelsen, som är sammansatt av företrädare för de tio medlemsstaterna. Styrelsen, i denna konstellation, ska utse en ordförande bland styrelsens ledamöter. Satcens direktör eller direktörens företrädare ska, i förekommande fall, delta i styrelsens möten i denna konstellation. Ordföranden ska sammankalla styrelsen minst en gång om året eller på begäran av minst tre av dess ledamöter. Extra möten i styrelsen får sammankallas på expertnivå för att behandla särskilda ämnen eller frågor. Styrelsen får fatta beslut genom skriftligt förfarande.

8.   Satcen ska rekrytera den personal som krävs för att utföra de uppgifter som anges i punkt 1. Om någon av de tio medlemsstaterna erbjuder sig att utstationera en person för det ändamålet, ska den personen rekryteras. Om så inte är fallet eller om utstationeringen inte besätter alla tjänster som begärs, ska den personal som behövs rekryteras. Satcens tjänsteföreskrifter ska vara tillämpliga om inte annat följer av denna artikel.

9.   Samtliga utgifter och inkomster som följer av genomförandet av denna artikel ska tas upp i en separat budget, åtskild från Satcens budget. Denna budget ska utarbetas för varje budgetår, vilket sammanfaller med kalenderåret, och ska antas av den styrelse som avses i punkt 7 på förslag av Satcens direktör senast den 30 november varje år. Den budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra. Den budgeten ska innehålla en förteckning över den personal som rekryterats i enlighet med punkt 8. Inkomsterna ska utgöras av bidrag från de tio medlemsstaterna, vilka beräknas i enlighet med de tillämpliga regler för deras bidrag till VEU som var i kraft den 30 juni 2011, och av övriga inkomster.

Den styrelse som avses i punkt 7 ska anta detaljerade finansiella bestämmelser, som är åtskilda från Satcens bestämmelser, och i vilka det särskilt anges vilket förfarande som ska följas för upprättande och genomförande av de budgetar som avses i första stycket i den här punkten.

10.   En startfond på 5,3 miljoner EUR som inrättats av de tio medlemsstaterna ska utgöra ytterligare en garanti för tillgången till finansiella medel för genomförandet av sådana resterande administrativa uppgifter som utfördes av VEU som avses i denna artikel, särskilt vad gäller pensionsrättigheter.

Artikel 24

Upphävande

Gemensam åtgärd 2001/555/Gusp ska upphöra att gälla.

Artikel 25

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma åtgärd 2001/555/Gusp av den 20 juli 2001 om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (EGT L 200, 25.7.2001, s. 5).

1

(2)  Rådets beslut 2011/297/Gusp av den 23 maj 2011 om ändring av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (EUT L 136, 24.5.2011, s. 62).

2

(3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

---

BILAGA

BESTÄMMELSER OM ANSLUTNING AV TREDJESTATER TILL VERKSAMHETEN VID SATCEN

Artikel 1

Syfte

I dessa bestämmelser fastställs räckvidden av och detaljerade regler för tredjestaters deltagande i Satcens verksamhet.

Artikel 2

Räckvidd

Tredjestater som anges i artikel 20.3 i detta beslut ska ha rätt att

| a) | göra nationella framställningar om bildanalyser som ska utföras av Satcen, |
| --- | --- |

a)

göra nationella framställningar om bildanalyser som ska utföras av Satcen,

| b) | anmäla kandidater för utstationering som bildanalytiker vid Satcen under en begränsad period, |
| --- | --- |

b)

anmäla kandidater för utstationering som bildanalytiker vid Satcen under en begränsad period,

| c) | få tillgång till Satcens produkter och tjänster i enlighet med artikel 5 i dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

c)

få tillgång till Satcens produkter och tjänster i enlighet med artikel 5 i dessa bestämmelser.

Artikel 3

Framställningar

1.   Tredjestater får göra framställningar om bildanalyser som ska utföras av Satcen till den höga representanten i enlighet med artikel 2.2 ii i detta beslut.

2.   Om Satcens kapacitet tillåter ska den höga representanten ge motsvarande riktlinjer i enlighet med artikel 3 i detta beslut.

3.   Tredjestater ska vid behov bifoga kompletterande data till framställningarna och ska ersätta Satcen i enlighet med artikel 10.4 i detta beslut och de bestämmelser om avgifter för att täcka kostnaderna som fastställs i de finansiella bestämmelserna för Satcen. Tredjestater ska ange huruvida framställningar och/eller produkter ska göras tillgängliga för andra tredjestater och internationella organisationer.

Artikel 4

Utstationering av experter

1.   Tredjestater ska ha rätt att anmäla kandidater till Satcen för utstationering som experter under en begränsad period för att sätta sig in i centrumets verksamhet.

2.   Kandidaturerna ska behandlas under förutsättning att det finns lediga platser.

3.   Utstationeringens längd ska baseras på ett förslag från Satcens direktör och Satcens tillgängliga kapacitet. Hänsyn ska tas till största möjliga rotation bland kandidaterna från de berörda tredjestaterna.

4.   Kandidaterna ska vara erfarna experter med tillräckliga yrkeskvalifikationer. Utstationerade experter ska normalt delta i den del av Satcens operativa verksamhet där kommersiella bilder används.

5.   Experter från tredjestater ska följa direktiv 2013/488/EU och ingå en förbindelse om tystnadsplikt med Satcen.

6.   Tredjestater ska betala sina utstationerade experters lön och alla därmed relaterade kostnader som bidrag, sociala avgifter, installations- och resekostnader samt alla eventuella extra kostnader som belastar Satcens budget enligt de detaljerade regler som avses i punkt 8.

7.   Kostnader i samband med tjänsteresa för den utstationerade bildanalytikern från tredjestat ska belasta Satcens budget.

8.   Satcens direktör ska upprätta detaljerade regler för utstationering.

Artikel 5

Tillgång till Satcens produkter

1.   Den höga representanten ska underrätta tredjestater när produkter som begärts enligt artikel 2 i detta beslut finns tillgängliga vid utrikestjänsten.

2.   Framställningar och produkter enligt artikel 2.1 i detta beslut ska göras tillgängliga för tredjestater när den höga representanten anser att det är relevant för dialogen, samrådet och samarbetet mellan dessa stater och unionen om GSFP.

3.   Framställningar och produkter från Satcen enligt artikel 2.2 i detta beslut ska göras tillgängliga för tredjestater efter beslut av den ansökande parten.

Artikel 6

Rådgivande kommitté

1.   Det ska inrättas en rådgivande kommitté där Satcens direktör eller dennes företrädare ska vara ordförande och som ska vara sammansatt av företrädare för ledamöterna i styrelsen och företrädare för de tredjestater som har godkänt bestämmelserna som anges i denna bilaga. Den rådgivande kommittén kan sammanträda i olika konstellationer.

2.   Den rådgivande kommittén ska behandla frågor av gemensamt intresse som omfattas av de bestämmelser som anges i bilagan.

3.   Ordföranden ska sammankalla den rådgivande kommittén på eget initiativ eller om minst en tredjedel av dess ledamöter så begär.

Artikel 7

Ikraftträdande

1.   Bestämmelserna som anges i denna bilaga blir gällande i förhållande till varje enskild tredjestat den första dagen i den månad som följer efter det att den behöriga myndigheten i den tredjestaten har anmält godkännandet av villkoren i dessa bestämmelser till den höga representanten.

2.   Den tredjestaten ska anmäla till den höga representanten om den beslutar att inte längre utnyttja dessa bestämmelser, senast en månad före det beslutet får verkan.

---

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/85

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 25 juni 2014

om godkännandebegränsningar för biocidprodukter innehållande IPBC som anmälts av Tyskland i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG

[delgivet med nr C(2014) 4167]

(Text av betydelse för EES)

(2014/402/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 36.3, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/79/EG (3) togs det verksamma ämnet IPBC upp i förteckningen för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är IPBC därför ett godkänt verksamt ämne som finns upptaget i den förteckning som avses i artikel 9.2. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) innehåller en förteckning över verksamma ämnen som är godkända för användning i biocidprodukter på unionsnivå. Genom kommissionens direktiv 2008/79/EG (3) togs det verksamma ämnet IPBC upp i förteckningen för användning i produkttyp 8, träskyddsmedel, som definieras i bilaga V till direktiv 98/8/EG. Enligt artikel 86 i förordning (EU) nr 528/2012 är IPBC därför ett godkänt verksamt ämne som finns upptaget i den förteckning som avses i artikel 9.2.

| (2) | Förenade kungariket har godkänt produkter som innehåller IPBC för industriell och yrkesmässig användning på trä genom automatiserad doppning genom nedsänkning i ett doppkärl som innehåller träskyddsmedlet. Produktgodkännanden har därefter erkänts ömsesidigt av andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Förenade kungariket har godkänt produkter som innehåller IPBC för industriell och yrkesmässig användning på trä genom automatiserad doppning genom nedsänkning i ett doppkärl som innehåller träskyddsmedlet. Produktgodkännanden har därefter erkänts ömsesidigt av andra medlemsstater.

| (3) | Den tyska behöriga myndigheten för biocidprodukter har tagit emot ansökningar om ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden enligt artikel 4.1 i direktiv 98/8/EG för en del av dessa produkter (nedan kallade de omtvistade produkterna). De omtvistade produkterna förtecknas i bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Den tyska behöriga myndigheten för biocidprodukter har tagit emot ansökningar om ömsesidigt erkännande av produktgodkännanden enligt artikel 4.1 i direktiv 98/8/EG för en del av dessa produkter (nedan kallade de omtvistade produkterna). De omtvistade produkterna förtecknas i bilagan till det här beslutet.

| (4) | Den 4 oktober 2012 och den 6 november 2012 underrättade Tyskland kommissionen, övriga medlemsstater och sökandena om sitt förslag att begränsa produktgodkännandena för de omtvistade produkterna i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland föreslog att inte godkänna produkterna för automatisk doppning eftersom man ansåg att produkterna inte skulle uppfylla kraven i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG vad gäller effekter på människors hälsa under sådana omständigheter. Enligt underrättelserna identifierade Tyskland en del problem när det gäller yrkesmässiga användares hudexponering för IPBC när produkterna används för automatiserad doppning. Dessa problem hade särskild relevans för Tyskland, där en betydande andel av de anläggningar som tillämpar denna appliceringsmetod rapporteras ha en låg automatiseringsgrad och därmed hög sannolikhet för hudkontakt med behandlat virke eller förorenade ytor. |
| --- | --- |

(4)

Den 4 oktober 2012 och den 6 november 2012 underrättade Tyskland kommissionen, övriga medlemsstater och sökandena om sitt förslag att begränsa produktgodkännandena för de omtvistade produkterna i enlighet med artikel 4.4 i direktiv 98/8/EG. Tyskland föreslog att inte godkänna produkterna för automatisk doppning eftersom man ansåg att produkterna inte skulle uppfylla kraven i artikel 5.1 i direktiv 98/8/EG vad gäller effekter på människors hälsa under sådana omständigheter. Enligt underrättelserna identifierade Tyskland en del problem när det gäller yrkesmässiga användares hudexponering för IPBC när produkterna används för automatiserad doppning. Dessa problem hade särskild relevans för Tyskland, där en betydande andel av de anläggningar som tillämpar denna appliceringsmetod rapporteras ha en låg automatiseringsgrad och därmed hög sannolikhet för hudkontakt med behandlat virke eller förorenade ytor.

| (5) | För varje underrättelse uppmanade kommissionen i enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG de övriga medlemsstaterna och sökandena att inom 90 dagar skriftligen lägga fram synpunkter. Flera medlemsstater och sökanden inkom med synpunkter inom denna tidsfrist. Underrättelserna diskuterades även av kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter och, i förekommande fall, sökandena i möten med gruppen för produktgodkännande och underlättande av ömsesidigt erkännande och den samordningsgrupp som avses i artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

För varje underrättelse uppmanade kommissionen i enlighet med artikel 27.1 i direktiv 98/8/EG de övriga medlemsstaterna och sökandena att inom 90 dagar skriftligen lägga fram synpunkter. Flera medlemsstater och sökanden inkom med synpunkter inom denna tidsfrist. Underrättelserna diskuterades även av kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter för biocidprodukter och, i förekommande fall, sökandena i möten med gruppen för produktgodkännande och underlättande av ömsesidigt erkännande och den samordningsgrupp som avses i artikel 35 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (6) | Av dessa diskussioner och synpunkter framgick det att befintliga modeller för bedömning av människors exponering för doppningsprocesser borde anpassas. Expertgruppen för mänsklig exponering utarbetade anpassade modeller för bedömning av exponeringen för professionella aktörer, som utför industriell behandling av trä i form av helautomatiserade neddoppning, och gruppens utlåtande antogs vid det tekniska mötet om biocider den 16–20 september 2013 (4). De anpassade modellerna visar att när de omtvistade produkterna används i helt automatiserade processer, väntas professionella aktörers exponering för IPBC inte medföra några oacceptabla effekter för människors hälsa i den mening som avses i artikel 5.1 av direktiv 98/8/EG. |
| --- | --- |

(6)

Av dessa diskussioner och synpunkter framgick det att befintliga modeller för bedömning av människors exponering för doppningsprocesser borde anpassas. Expertgruppen för mänsklig exponering utarbetade anpassade modeller för bedömning av exponeringen för professionella aktörer, som utför industriell behandling av trä i form av helautomatiserade neddoppning, och gruppens utlåtande antogs vid det tekniska mötet om biocider den 16–20 september 2013 (4). De anpassade modellerna visar att när de omtvistade produkterna används i helt automatiserade processer, väntas professionella aktörers exponering för IPBC inte medföra några oacceptabla effekter för människors hälsa i den mening som avses i artikel 5.1 av direktiv 98/8/EG.

| (7) | Därför bör de omtvistade produkterna godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser. |
| --- | --- |

(7)

Därför bör de omtvistade produkterna godkännas på det villkoret att det framgår av märkningen att produkten endast får användas i helautomatiserade doppningsprocesser.

| (8) | Förordning (EU) nr 528/2012 bör tillämpas på de omtvistade produkterna i enlighet med bestämmelserna i artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i den förordningen, bör detta beslut riktas till samtliga medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i förordning (EG) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EU) nr 528/2012 bör tillämpas på de omtvistade produkterna i enlighet med bestämmelserna i artikel 92.2 i den förordningen. Eftersom den rättsliga grunden för detta beslut är artikel 36.3 i den förordningen, bör detta beslut riktas till samtliga medlemsstater i enlighet med artikel 36.4 i förordning (EG) nr 528/2012.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tysklands förslag om att inte godkänna de biocidprodukter som anges i bilagan för automatisk doppning avvisas.

Artikel 2

Godkännanden av biocidprodukter som anges i bilagan ska innehålla villkoret att märkningen av produkterna ska omfatta följande instruktion:

”Produkten (fyll i produktens namn) får endast användas i helt automatiserade doppningsprocesser där alla steg i behandlings- och torkningsprocessen är mekaniserade och ingen manuell hantering äger rum, inklusive när de behandlade artiklarna transporteras genom doppkärlet till avrinning/torkning och lagring (om de inte redan är torra på ytan innan de flyttas till lagring). Om nödvändigt ska de träartiklar som ska behandlas vara helt fastspända (t.ex. via spännremmar eller fastspänningsanordningar) före behandling och under doppningsprocessen och får inte hanteras manuellt förrän ytan på de behandlade artiklarna är torr.”

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2014.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens direktiv 2008/79/EG av den 28 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG för att ta upp IPBC som ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet (EUT L 200, 29.7.2008, s. 12).

3

(4)  Finns på http://echa.europa.eu/documents/10162/19680902/heeg_opinion_18_fully_automated_dipping_en.pdf

4

---

BILAGA

De biocidprodukter som avses i artiklarna 1 och 2 i detta beslut omfattar de biocidprodukter som förtecknas i tabellen nedan, identifierade genom deras referensnummer i registret för biocidprodukter, samt alla produkter som omfattas av en ansökan om ömsesidigt erkännande av godkännandet av dessa produkter:

| 2010/7969/7206/UK/AA/8794 | 2010/7969/7232/UK/AA/8805 | 2010/8209/8150/UK/AA/10438 |
| --- | --- | --- |
| 2010/7969/7206/UK/AA/9165 | 2010/7969/7232/UK/AA/9172 | |
| 2010/7969/7226/UK/AA/8795 | 2010/7969/7233/UK/AA/8806 | |
| 2010/7969/7226/UK/AA/9166 | 2010/7969/7233/UK/AA/9173 | |
| 2010/7969/7227/UK/AA/8796 | 2010/7969/7234/UK/AA/8807 | |
| 2010/7969/7227/UK/AA/9167 | 2010/7969/7234/UK/AA/9174 | |
| 2010/7969/7228/UK/AA/8797 | 2010/7969/7759/UK/AA/8808 | |
| 2010/7969/7228/UK/AA/9168 | 2010/7969/7786/UK/AA/8825 | |
| 2010/7969/7229/UK/AA/8798 | 2010/7969/7786/UK/AA/9176 | |
| 2010/7969/7229/UK/AA/9169 | 2010/7969/7787/UK/AA/8826 | |
| 2010/7969/7230/UK/AA/8799 | 2010/7969/7787/UK/AA/9177 | |
| 2010/7969/7230/UK/AA/9170 | 2010/7969/7788/UK/AA/8827 | |
| 2010/7969/7231/UK/AA/8800 | 2010/7969/7788/UK/AA/9175 | |
| 2010/7969/7231/UK/AA/9171 | 2010/1349/8153/UK/AA/10515 | |

2010/7969/7206/UK/AA/8794

2010/7969/7232/UK/AA/8805

2010/8209/8150/UK/AA/10438

2010/7969/7206/UK/AA/9165

2010/7969/7232/UK/AA/9172

2010/7969/7226/UK/AA/8795

2010/7969/7233/UK/AA/8806

2010/7969/7226/UK/AA/9166

2010/7969/7233/UK/AA/9173

2010/7969/7227/UK/AA/8796

2010/7969/7234/UK/AA/8807

2010/7969/7227/UK/AA/9167

2010/7969/7234/UK/AA/9174

2010/7969/7228/UK/AA/8797

2010/7969/7759/UK/AA/8808

2010/7969/7228/UK/AA/9168

2010/7969/7786/UK/AA/8825

2010/7969/7229/UK/AA/8798

2010/7969/7786/UK/AA/9176

2010/7969/7229/UK/AA/9169

2010/7969/7787/UK/AA/8826

2010/7969/7230/UK/AA/8799

2010/7969/7787/UK/AA/9177

2010/7969/7230/UK/AA/9170

2010/7969/7788/UK/AA/8827

2010/7969/7231/UK/AA/8800

2010/7969/7788/UK/AA/9175

2010/7969/7231/UK/AA/9171

2010/1349/8153/UK/AA/10515

---

Rättelser

| 27.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 188/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 188/88

---

Rättelse till rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen

(
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 169 av den 10 juli 2000
  )

På sidan 50, punkt 25.3 andra stycket rörande bilaga III A 10, 11, och 12, led b, ska det

i stället för:

| ”b) | bestämmelser som erkänns som likvärdiga med gemenskapens bestämmelser om bekämpning av Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 15 har följts i ursprungslandet” |
| --- | --- |

”b)

bestämmelser som erkänns som likvärdiga med gemenskapens bestämmelser om bekämpning av Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 15 har följts i ursprungslandet”

vara:

| ”b) | bestämmelser som erkänns som likvärdiga med gemenskapens bestämmelser om bekämpning av Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18 har följts i ursprungslandet”. |
| --- | --- |

”b)

bestämmelser som erkänns som likvärdiga med gemenskapens bestämmelser om bekämpning av Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 18 har följts i ursprungslandet”.

---