# Euroopan unionin L 190/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 190 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta28. kesäkuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 190

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta28. kesäkuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 713/2014, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta | 2 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 714/2014, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, Kreikan lipun alla purjehtivien alusten tonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° W itäpuolella ja Välimerellä | 6 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 715/2014, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteen III muuttamisesta vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen tietojenkeruuseen kuuluvien muuttujien luettelon osalta (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 716/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaa tukevan yhteisen kokeiluhankkeen aloittamisesta (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla | 45 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 718/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 muuttamisesta (
  1
  ) | 55 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 719/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 63 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 720/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä | 65 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/404/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta | 66 |
| | | 2014/405/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä annetun päätöksen 2010/284/EU kumoamisesta | 69 |
| | | 2014/406/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa annetun päätöksen 2010/407/EU kumoamisesta | 71 |
| | | 2014/407/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa annetun päätöksen 2010/287/EU kumoamisesta | 73 |
| | | 2014/408/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa annetun päätöksen 2010/290/EU kumoamisesta | 76 |
| | | 2014/409/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen | 78 |
| | | 2014/410/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Belgian kanssa | 80 |
| | | 2014/411/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisen jäsenen nimeämisestä | 82 |
| | | 2014/412/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä | 83 |
| | | 2014/413/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä | 84 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta

1

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 713/2014, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta

2

*

Komission asetus (EU) N:o 714/2014, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, Kreikan lipun alla purjehtivien alusten tonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° W itäpuolella ja Välimerellä

6

*

Komission asetus (EU) N:o 715/2014, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014, maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteen III muuttamisesta vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen tietojenkeruuseen kuuluvien muuttujien luettelon osalta (
  1
  )

1

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 716/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaa tukevan yhteisen kokeiluhankkeen aloittamisesta (
  1
  )

1

19

*

Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla

45

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 718/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 muuttamisesta (
  1
  )

1

55

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 719/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

63

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 720/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

65

PÄÄTÖKSET

2014/404/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta

66

2014/405/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä annetun päätöksen 2010/284/EU kumoamisesta

69

2014/406/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa annetun päätöksen 2010/407/EU kumoamisesta

71

2014/407/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa annetun päätöksen 2010/287/EU kumoamisesta

73

2014/408/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014, liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa annetun päätöksen 2010/290/EU kumoamisesta

76

2014/409/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014, ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

78

2014/410/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Belgian kanssa

80

2014/411/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisen jäsenen nimeämisestä

82

2014/412/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä

83

2014/413/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimaantulosta

Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Bulgarian tasavallan ja Romanian myönnytysluetteloissa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maiden Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona tehty sopimus (1), joka allekirjoitettiin Brysselissä 9. syyskuuta 2013, tulee voimaan 1. heinäkuuta 2014.

---

(1)  EUVL L 64, 4.3.2014, s. 2.

---

ASETUKSET

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/2

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 713/2014,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,

tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voitaisiin varmistaa sellaisten tiettyjen tavaroiden riittävä ja keskeytymätön saatavuus, joita ei tuoteta riittävästi unionissa, ja jotta tiettyjen maatalous- ja teollisuustuotteiden markkinoille ei aiheutettaisi häiriöitä, neuvoston asetuksella (EU) N:o 1388/2013 (1) on avattu autonomisia tariffikiintiöitä. Mainittuihin tariffikiintiöihin kuuluvia tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tullitta. Edellä esitetyistä syistä on tarpeen avata 1 päivästä heinäkuuta 2014 kuudelle uudelle tuotteelle asianmukaisen suuruiset tullittomat tariffikiintiöt. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voitaisiin varmistaa sellaisten tiettyjen tavaroiden riittävä ja keskeytymätön saatavuus, joita ei tuoteta riittävästi unionissa, ja jotta tiettyjen maatalous- ja teollisuustuotteiden markkinoille ei aiheutettaisi häiriöitä, neuvoston asetuksella (EU) N:o 1388/2013 (1) on avattu autonomisia tariffikiintiöitä. Mainittuihin tariffikiintiöihin kuuluvia tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tullitta. Edellä esitetyistä syistä on tarpeen avata 1 päivästä heinäkuuta 2014 kuudelle uudelle tuotteelle asianmukaisen suuruiset tullittomat tariffikiintiöt.

| (2) | Lisäksi nykyisiä unionin autonomisia tariffikiintiöitä olisi eräissä tapauksissa mukautettava. Kahdessa tapauksessa tuotteen kuvausta on tarpeen muuttaa selkeyden ja uusimman tuotekehityksen huomioon ottamiseksi. Erään toisen tuotteen osalta toinen Taric-koodeista on tarpeen poistaa, koska luokittelu kahteen Taric-koodiin ei enää ole tarpeen. Kolmen muu tuotteen osalta kiintiömääriä on tarpeen korottaa talouden toimijoiden ja unionin etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi nykyisiä unionin autonomisia tariffikiintiöitä olisi eräissä tapauksissa mukautettava. Kahdessa tapauksessa tuotteen kuvausta on tarpeen muuttaa selkeyden ja uusimman tuotekehityksen huomioon ottamiseksi. Erään toisen tuotteen osalta toinen Taric-koodeista on tarpeen poistaa, koska luokittelu kahteen Taric-koodiin ei enää ole tarpeen. Kolmen muu tuotteen osalta kiintiömääriä on tarpeen korottaa talouden toimijoiden ja unionin etujen mukaisesti.

| (3) | Kahden muun tuotteen osalta olisi unionin autonomiset tariffikiintiöt lisäksi suljettava siten, että sulkeminen tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja 1 päivänä tammikuuta 2015, sillä ei ole enää unionin etujen mukaista myöntää näitä kiintiöitä mainittujen ajankohtien jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Kahden muun tuotteen osalta olisi unionin autonomiset tariffikiintiöt lisäksi suljettava siten, että sulkeminen tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja 1 päivänä tammikuuta 2015, sillä ei ole enää unionin etujen mukaista myöntää näitä kiintiöitä mainittujen ajankohtien jälkeen.

| (4) | Sen vuoksi asetus (EU) N:o 1388/2013 olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetus (EU) N:o 1388/2013 olisi muutettava tämän mukaisesti.

| (5) | Koska tiettyjen tämän asetuksen mukaisten autonomisten tariffikiintiöiden mukautusten on tultava voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014, tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä alkaen, ja sen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(5)

Koska tiettyjen tämän asetuksen mukaisten autonomisten tariffikiintiöiden mukautusten on tultava voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014, tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä alkaen, ja sen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä oleva taulukko seuraavasti:

| 1) | lisätään tämän asetuksen liitteessä I olevia tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 ja 09.2836, koskevat rivit asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä olevan taulukon toisessa sarakkeessa olevien CN-koodien järjestystä noudattaen; |
| --- | --- |

1)

lisätään tämän asetuksen liitteessä I olevia tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 ja 09.2836, koskevat rivit asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liitteessä olevan taulukon toisessa sarakkeessa olevien CN-koodien järjestystä noudattaen;

| 2) | korvataan tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 ja 09.2818, koskevat rivit tämän asetuksen liitteessä II olevilla riveillä; |
| --- | --- |

2)

korvataan tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 ja 09.2818, koskevat rivit tämän asetuksen liitteessä II olevilla riveillä;

| 3) | poistetaan tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2930, koskeva rivi; |
| --- | --- |

3)

poistetaan tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2930, koskeva rivi;

| 4) | poistetaan tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2639, koskeva rivi. |
| --- | --- |

4)

poistetaan tariffikiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.2639, koskeva rivi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014 lukuun ottamatta 1 artiklan 4 kohtaa, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1388/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista sekä asetuksen (EU) N:o 7/2010 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 319).

1

---

LIITE I

1 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT UNIONIN TARIFFIKIINTIÖT

| Järjestysnumero | CN koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Kiintiökausi | Kiintiömäärä | Kiintiötulli (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Syklopropyylimetanoli (CAS RN 2516-33-8) | 1.7.–31.12. | 10 tonnia | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetyylibentsylideeni)-D-glusitoli (CAS RN 135861-56-2) | 1.7.–31.12. | 300 tonnia | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Valmiste, jossa on vähintään 38 mutta enintään 50 painoprosenttia pyritionisinkkiä (INN) (CAS RN 13463-41-7) vesidispersiona | 1.7.–31.12. | 250 tonnia | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 200 mm mutta enintään 300 mm | 1.7.–31.12. | 500 tonnia | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 300,1 mm mutta enintään 533,4 mm | 1.7.–31.12. | 250 tonnia | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Muoviset tai epäjaloa metallia olevat silmälasinkehykset, silmälasien valmistukseen tarkoitetut (1) | 1.7.–31.12. | 2 900 000 kpl | 0 |

Järjestysnumero

CN koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Kiintiökausi

Kiintiömäärä

Kiintiötulli (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Syklopropyylimetanoli (CAS RN 2516-33-8)

1.7.–31.12.

10 tonnia

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetyylibentsylideeni)-D-glusitoli (CAS RN 135861-56-2)

1.7.–31.12.

300 tonnia

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Valmiste, jossa on vähintään 38 mutta enintään 50 painoprosenttia pyritionisinkkiä (INN) (CAS RN 13463-41-7) vesidispersiona

1.7.–31.12.

250 tonnia

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 200 mm mutta enintään 300 mm

1.7.–31.12.

500 tonnia

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 300,1 mm mutta enintään 533,4 mm

1.7.–31.12.

250 tonnia

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Muoviset tai epäjaloa metallia olevat silmälasinkehykset, silmälasien valmistukseen tarkoitetut (1)

1.7.–31.12.

2 900 000 kpl

0

---

(1)  Tullien suspendoinnissa sovelletaan tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 291–300 artiklaa.

---

LIITE II

2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT UNIONIN TARIFFIKIINTIÖT

| Järjestysnumero | CN koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Kiintiökausi | Kiintiömäärä | Kiintiötulli (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframitrioksidi, mukaan luettuna sininen volframin oksidi (CAS RN 1314-35-8 tai CAS RN 39318-18-8) | 1.1.–31.12. | 12 000 tonnia | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Poly(vinyylialkoholit), myös jos ne sisältävät hydrolysoimattomia asetaattiryhmiä | 1.1.–31.12. | 18 000 tonnia | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Tulenkestävät tiilet, joilla on seuraavat ominaisuudet:






  — | sivun pituus suurempi kuin 300 mm ja |

Järjestysnumero

CN koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Kiintiökausi

Kiintiömäärä

Kiintiötulli (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframitrioksidi, mukaan luettuna sininen volframin oksidi (CAS RN 1314-35-8 tai CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonnia

0

09.2639

3905 30 00

Poly(vinyylialkoholit), myös jos ne sisältävät hydrolysoimattomia asetaattiryhmiä

1.1.–31.12.

18 000 tonnia

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Tulenkestävät tiilet, joilla on seuraavat ominaisuudet:

—

sivun pituus suurempi kuin 300 mm ja

| — | TiO2-pitoisuus enintään 1 painoprosentti ja |
| --- | --- |

—

TiO2-pitoisuus enintään 1 painoprosentti ja

| — | Al2O3-pitoisuus enintään 0,4 painoprosenttia ja |
| --- | --- |

—

Al2O3-pitoisuus enintään 0,4 painoprosenttia ja

| — | tilavuudenmuutos vähemmän kuin 9 prosenttia 1700 °C:ssa |
| --- | --- |

—

tilavuudenmuutos vähemmän kuin 9 prosenttia 1700 °C:ssa

1.1.–31.12.

225 tonnia

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiininen teleskooppikädensija, matkalaukkujen valmistukseen tarkoitettu (1)

1.7.–31.12.

800 000 kpl

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Polkupyöränrunko, valmistettu hiilikuidusta ja keinohartsista, maalattu, lakattu ja/tai kiillotettu, polkupyörien valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.–31.12.

125 000 kpl

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Polkupyörän etuhaarukka, valmistettu hiilikuidusta ja keinohartsista, maalattu, lakattu ja/tai kiillotettu, polkupyörien valmistukseen tarkoitettu (1)

1.1.–31.12.

97 000 kpl

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Kehystämättömät lasilinssit, prismat ja yhteenliitetyt elementit, CN-koodien 9002, 9005, 9013 10 ja 9015 tavaroiden valmistukseen tai korjaamiseen tarkoitetut (1)

1.1.–31.12.

5 000 000 kpl

0

---

(1)  Tullien suspendoinnissa sovelletaan tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1) 291–300 artiklaa.

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 714/2014,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014,

Kreikan lipun alla purjehtivien alusten tonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° W itäpuolella ja Välimerellä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 43/2014 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2014.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2014 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2014 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus samassa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 43/2014, annettu 20 päivänä tammikuuta 2014, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2014 (EUVL L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Kreikka |
| Kanta | BFT/AE45WM |
| Laji | Tonnikala (Thunnus thynnus) |
| Alue | Atlantin valtameri pituuspiirin 45° W itäpuolella ja Välimeri |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 28.3.2014 |

Nro

07/TQ43

Jäsenvaltio

Kreikka

Kanta

BFT/AE45WM

Laji

Tonnikala (Thunnus thynnus)

Alue

Atlantin valtameri pituuspiirin 45° W itäpuolella ja Välimeri

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

28.3.2014

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 715/2014,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014,

maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liitteen III muuttamisesta vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen tietojenkeruuseen kuuluvien muuttujien luettelon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta 19 päivänä marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1166/2008 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 säädetään maatilojen rakennetutkimuksia koskevasta ohjelmasta, joka ulottuu vuoteen 2016. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 säädetään maatilojen rakennetutkimuksia koskevasta ohjelmasta, joka ulottuu vuoteen 2016.

| (2) | Tietoja on tarpeen kerätä, jotta pystytään seuraamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista vuoden 2013 jälkeen. Tietojenkeruu on välttämätöntä myös maaseudun kehittämiseen (2) liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Tietoja on tarpeen kerätä, jotta pystytään seuraamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista vuoden 2013 jälkeen. Tietojenkeruu on välttämätöntä myös maaseudun kehittämiseen (2) liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanon seuraamiseksi.

| (3) | Ravinteiden käytöstä, kastelujärjestelmistä ja maatalouden tuotantomenetelmistä ei ole riittävästi tilastotietoa, joka yhdistyisi rakennetietoihin yksittäisten maatilojen tasolla. Sen vuoksi on tarpeen parantaa tietojenkeruuta maatilojen ravinteiden ja veden käytön sekä tuotantomenetelmien osalta, tuottaa enemmän tilastotietoja maatalouden ympäristöpolitiikan kehittämistä varten sekä parantaa maatalouden ympäristöindikaattorien laatua. |
| --- | --- |

(3)

Ravinteiden käytöstä, kastelujärjestelmistä ja maatalouden tuotantomenetelmistä ei ole riittävästi tilastotietoa, joka yhdistyisi rakennetietoihin yksittäisten maatilojen tasolla. Sen vuoksi on tarpeen parantaa tietojenkeruuta maatilojen ravinteiden ja veden käytön sekä tuotantomenetelmien osalta, tuottaa enemmän tilastotietoja maatalouden ympäristöpolitiikan kehittämistä varten sekä parantaa maatalouden ympäristöindikaattorien laatua.

| (4) | Muuttujien luettelon muuttamisen peruslähtökohtana on se, että kokonaisrasitus pysyy tasapainossa: asiaan liittyvään lainsäädäntöön tehtyjen muutosten vuoksi vanhentuneet muuttujat tai vuonna 2016 kertaluonteisesti poistuvat muuttujat jätetään luettelosta pois, mutta toisaalta luetteloon lisätään uusia muuttujia lähinnä siksi, että vuoteen 2020 luotaavan uuden yhteisen maatalouspolitiikan tiimoilta syntyy uusia ja muuttuvia tietotarpeita maataloustilastojen alalla etenkin kysymyksissä, jotka koskevat politiikan ympäristötehokkuuden parantamista ja maatalouden ympäristötoimista tarvittuja tietoja; tasapainoperiaatteen yhteydessä on myös otettava huomioon, että EU:n kyseiselle tutkimukselle myöntämä rahoitustuki pysyy vakaana. |
| --- | --- |

(4)

Muuttujien luettelon muuttamisen peruslähtökohtana on se, että kokonaisrasitus pysyy tasapainossa: asiaan liittyvään lainsäädäntöön tehtyjen muutosten vuoksi vanhentuneet muuttujat tai vuonna 2016 kertaluonteisesti poistuvat muuttujat jätetään luettelosta pois, mutta toisaalta luetteloon lisätään uusia muuttujia lähinnä siksi, että vuoteen 2020 luotaavan uuden yhteisen maatalouspolitiikan tiimoilta syntyy uusia ja muuttuvia tietotarpeita maataloustilastojen alalla etenkin kysymyksissä, jotka koskevat politiikan ympäristötehokkuuden parantamista ja maatalouden ympäristötoimista tarvittuja tietoja; tasapainoperiaatteen yhteydessä on myös otettava huomioon, että EU:n kyseiselle tutkimukselle myöntämä rahoitustuki pysyy vakaana.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1166/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1166/2008 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1166/2008 liite III tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

2

---

LIITE

”LIITE III

Vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimukseen sisältyvien muuttujien luettelo

| MUUTTUJAT | YKSIKÖT/ LUOKAT |
| --- | --- |
| I   Yleiset muuttujat |
| – | Tilan sijainti (1) |

MUUTTUJAT

YKSIKÖT/ LUOKAT

I   Yleiset muuttujat

–

Tilan sijainti (1)

| – – | NUTS (2) 3 -alue |
| --- | --- |

– –

NUTS (2) 3 -alue

NUTS 3 -koodi

| – – | Onko tila epäsuotuisalla alueella? |
| --- | --- |

– –

Onko tila epäsuotuisalla alueella?

L/M/N (3)

| – | Maatilan omistusmuoto |
| --- | --- |

–

Maatilan omistusmuoto

| – – | Onko tila yhteismaan yksikkö? |
| --- | --- |

– –

Onko tila yhteismaan yksikkö?

kyllä/ei

| – – | Onko tilan oikeudellinen ja taloudellinen vastuu |
| --- | --- |

– –

Onko tilan oikeudellinen ja taloudellinen vastuu

| – – – | luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen tilan yksittäinen haltija? |
| --- | --- |

– – –

luonnollisella henkilöllä, joka on itsenäisen tilan yksittäinen haltija?

kyllä/ei

| – – – – | Jos vastaus edelliseen kysymykseen on ’kyllä’, onko tämä henkilö (haltija) myös tilan johtaja? |
| --- | --- |

– – – –

Jos vastaus edelliseen kysymykseen on ’kyllä’, onko tämä henkilö (haltija) myös tilan johtaja?

kyllä/ei

| – – – – – | Jos tämä henkilö ei ole johtaja, onko johtaja haltijan perheenjäsen? |
| --- | --- |

– – – – –

Jos tämä henkilö ei ole johtaja, onko johtaja haltijan perheenjäsen?

kyllä/ei

| – – – – – | Jos johtaja on haltijan perheenjäsen, onko johtaja haltijan puoliso? |
| --- | --- |

– – – – –

Jos johtaja on haltijan perheenjäsen, onko johtaja haltijan puoliso?

kyllä/ei

| – – – | yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, joka on tilayhtymän osakas? |
| --- | --- |

– – –

yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, joka on tilayhtymän osakas?

kyllä/ei

| – – – | oikeushenkilöllä? |
| --- | --- |

– – –

oikeushenkilöllä?

kyllä/ei

| – | Hallintaoikeustyyppi (suhteessa haltijaan) ja viljelytapa |
| --- | --- |

–

Hallintaoikeustyyppi (suhteessa haltijaan) ja viljelytapa

| – – | Käytössä oleva maatalousmaa: |
| --- | --- |

– –

Käytössä oleva maatalousmaa:

| – – – | Omistusviljely |
| --- | --- |

– – –

Omistusviljely

ha

| – – – | Vuokraviljely |
| --- | --- |

– – –

Vuokraviljely

ha

| – – – | Osuusviljely tai muu |
| --- | --- |

– – –

Osuusviljely tai muu

ha

| – – – | Yhteismaa |
| --- | --- |

– – –

Yhteismaa

ha

| – | Luonnonmukainen viljely |
| --- | --- |

–

Luonnonmukainen viljely

| – – | Harjoitetaanko tilalla luonnonmukaista viljelyä? |
| --- | --- |

– –

Harjoitetaanko tilalla luonnonmukaista viljelyä?

kyllä/ei

| – – | Yksityiskohtaiset tiedot (4) |
| --- | --- |

– –

Yksityiskohtaiset tiedot (4)

| – – – | Käytössä oleva maatalousmaa, jolla sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä |
| --- | --- |

– – –

Käytössä oleva maatalousmaa, jolla sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä

ha

| – – – | Käytössä oleva maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisiin sertifioituihin luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin |
| --- | --- |

– – –

Käytössä oleva maatalousmaa, jolla ollaan siirtymässä kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisiin sertifioituihin luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin

ha

| – – – | Maatalousmaa, jolla joko sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä tai jotka ovat siirtymävaiheessa varmennusta varten: |
| --- | --- |

– – –

Maatalousmaa, jolla joko sovelletaan kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisia sertifioituja luonnonmukaisia viljelymenetelmiä tai jotka ovat siirtymävaiheessa varmennusta varten:

| – – – – | Viljakasvit (mukaan lukien siementuotanto) |
| --- | --- |

– – – –

Viljakasvit (mukaan lukien siementuotanto)

ha

| – – – – | Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja siemenpalkokasvien seokset) |
| --- | --- |

– – – –

Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja siemenpalkokasvien seokset)

ha

| – – – – | Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna) |
| --- | --- |

– – – –

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

ha

| – – – – | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa) |
| --- | --- |

– – – –

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

ha

| – – – – | Öljykasvit |
| --- | --- |

– – – –

Öljykasvit

ha

| – – – – | Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat |
| --- | --- |

– – – –

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat

ha

| – – – – | Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta |
| --- | --- |

– – – –

Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta

ha

| – – – – | Hedelmä- ja marjaviljelmät |
| --- | --- |

– – – –

Hedelmä- ja marjaviljelmät

ha

| – – – – | Sitrushedelmäviljelmät |
| --- | --- |

– – – –

Sitrushedelmäviljelmät

ha

| – – – – | Oliiviviljelmät |
| --- | --- |

– – – –

Oliiviviljelmät

ha

| – – – – | Viinitarhat |
| --- | --- |

– – – –

Viinitarhat

ha

| – – – – | Muut kasvit (kuitukasvit jne.), luonnonlaidun mukaan luettuna |
| --- | --- |

– – – –

Muut kasvit (kuitukasvit jne.), luonnonlaidun mukaan luettuna

ha

| – – – | Eläintuotantoon sovelletut luonnonmukaiset tuotantomenetelmät, jotka on sertifioitu kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti: |
| --- | --- |

– – –

Eläintuotantoon sovelletut luonnonmukaiset tuotantomenetelmät, jotka on sertifioitu kansallisten tai Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti:

| – – – – | Nautaeläimet |
| --- | --- |

– – – –

Nautaeläimet

eläinten määrä

| – – – – | Siat |
| --- | --- |

– – – –

Siat

eläinten määrä

| – – – – | Lampaat ja vuohet |
| --- | --- |

– – – –

Lampaat ja vuohet

eläinten määrä

| – – – – | Siipikarja |
| --- | --- |

– – – –

Siipikarja

eläinten määrä

| – – – – | Muut eläimet |
| --- | --- |

– – – –

Muut eläimet

kyllä/ei

| – – | Maatilan tuotannon käyttötarkoitus: |
| --- | --- |

– –

Maatilan tuotannon käyttötarkoitus:

| – – – | Maatila käyttää tuotannostaan itse määrän, joka ylittää 50 prosenttia tuotannon arvosta |
| --- | --- |

– – –

Maatila käyttää tuotannostaan itse määrän, joka ylittää 50 prosenttia tuotannon arvosta

kyllä/ei

| – – – | Suoramyynti kuluttajille on yli 50 prosenttia tilan kokonaismyynnistä |
| --- | --- |

– – –

Suoramyynti kuluttajille on yli 50 prosenttia tilan kokonaismyynnistä

kyllä/ei

II   Maa

| – | Pelto |
| --- | --- |

–

Pelto

| – – | Viljanviljely (mukaan lukien siemenviljely): |
| --- | --- |

– –

Viljanviljely (mukaan lukien siemenviljely):

| – – – | Tavallinen vehnä tai spelttivehnä |
| --- | --- |

– – –

Tavallinen vehnä tai spelttivehnä

ha

| – – – | Durumvehnä |
| --- | --- |

– – –

Durumvehnä

ha

| – – – | Ruis |
| --- | --- |

– – –

Ruis

ha

| – – – | Ohra |
| --- | --- |

– – –

Ohra

ha

| – – – | Kaura |
| --- | --- |

– – –

Kaura

ha

| – – – | Viljamaissi |
| --- | --- |

– – –

Viljamaissi

ha

| – – – | Riisi |
| --- | --- |

– – –

Riisi

ha

| – – – | Muut viljakasvit |
| --- | --- |

– – –

Muut viljakasvit

ha

| – – | Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja siemenpalkokasvien seokset) |
| --- | --- |

– –

Kuivatut palkokasvit ja valkuaiskasvit (mukaan lukien siementuotanto sekä viljan ja siemenpalkokasvien seokset)

ha

| – – – | joista herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit |
| --- | --- |

– – –

joista herneet, härkäpavut ja makeat lupiinit

ha

| – – | Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna) |
| --- | --- |

– –

Perunat (mukaan lukien varhaisperuna ja siemenperuna)

ha

| – – | Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa) |
| --- | --- |

– –

Sokerijuurikas (lukuun ottamatta siementuotantoa)

ha

| – – | Rehujuurikasvit ja rehukaalit (lukuun ottamatta siementuotantoa) |
| --- | --- |

– –

Rehujuurikasvit ja rehukaalit (lukuun ottamatta siementuotantoa)

ha

| – – | Teollisuuskasvit: |
| --- | --- |

– –

Teollisuuskasvit:

| – – – | Tupakka |
| --- | --- |

– – –

Tupakka

ha

| – – – | Humala |
| --- | --- |

– – –

Humala

ha

| – – – | Puuvilla |
| --- | --- |

– – –

Puuvilla

ha

| – – – | Rypsi ja rapsi |
| --- | --- |

– – –

Rypsi ja rapsi

ha

| – – – | Auringonkukka |
| --- | --- |

– – –

Auringonkukka

ha

| – – – | Soija |
| --- | --- |

– – –

Soija

ha

| – – – | Öljypellava |
| --- | --- |

– – –

Öljypellava

ha

| – – – | Muut öljykasvit |
| --- | --- |

– – –

Muut öljykasvit

ha

| – – – | Pellava |
| --- | --- |

– – –

Pellava

ha

| – – – | Hamppu |
| --- | --- |

– – –

Hamppu

ha

| – – – | Muut kuitukasvit |
| --- | --- |

– – –

Muut kuitukasvit

ha

| – – – | Mauste- ja lääkekasvit |
| --- | --- |

– – –

Mauste- ja lääkekasvit

ha

| – – – | Muut teollisuuskasvit, joita ei ole mainittu muualla |
| --- | --- |

– – –

Muut teollisuuskasvit, joita ei ole mainittu muualla

ha

| – – | Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, joista: |
| --- | --- |

– –

Tuoreet vihannekset, melonit ja mansikat, joista:

| – – – | Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatteen alla |
| --- | --- |

– – –

Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatteen alla

ha

| – – – – | Peltoviljely |
| --- | --- |

– – – –

Peltoviljely

ha

| – – – – | Kaupallinen puutarhaviljely |
| --- | --- |

– – – –

Kaupallinen puutarhaviljely

ha

| – – – | Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla |
| --- | --- |

– – –

Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

ha

| – – | Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja): |
| --- | --- |

– –

Kukat ja koristekasvit (lukuun ottamatta taimitarhoja):

| – – – | Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatteen alla |
| --- | --- |

– – –

Avomaalla tai matalan, ei sisälle mentävän, suojakatteen alla

ha

| – – – | Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla |
| --- | --- |

– – –

Kasvihuoneessa tai muun, sisälle mentävän, suojakatoksen alla

ha

| – – | Tuoreena korjattavat kasvit: |
| --- | --- |

– –

Tuoreena korjattavat kasvit:

| – – – | Lyhytaikaiset nurmikasvit |
| --- | --- |

– – –

Lyhytaikaiset nurmikasvit

ha

| – – – | Muut tuoreena korjattavat kasvit: |
| --- | --- |

– – –

Muut tuoreena korjattavat kasvit:

| – – – – | Rehumaissi |
| --- | --- |

– – – –

Rehumaissi

ha

| – – – – | Palkokasvit |
| --- | --- |

– – – –

Palkokasvit

ha

| – – – – | Muut tuoreena korjattavat kasvit, joita ei ole mainittu muualla |
| --- | --- |

– – – –

Muut tuoreena korjattavat kasvit, joita ei ole mainittu muualla

ha

| – – | Peltokasvien siementuotanto ja taimiviljely |
| --- | --- |

– –

Peltokasvien siementuotanto ja taimiviljely

ha

| – – | Muut peltokasvit |
| --- | --- |

– –

Muut peltokasvit

ha

| – – | Kesanto |
| --- | --- |

– –

Kesanto

ha

| – | Kotipuutarhat |
| --- | --- |

–

Kotipuutarhat

ha

| – | Pysyvä laidun |
| --- | --- |

–

Pysyvä laidun

ha

| – – | Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta |
| --- | --- |

– –

Nurmi ja niitty lukuun ottamatta luonnonlaidunta

ha

| – – | Luonnonlaidun |
| --- | --- |

– –

Luonnonlaidun

ha

| – – | Pysyvä laidun, jota ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joka on tukikelpoinen |
| --- | --- |

– –

Pysyvä laidun, jota ei enää käytetä tuotantotarkoituksiin ja joka on tukikelpoinen

ha

| – | Monivuotiset viljelmät |
| --- | --- |

–

Monivuotiset viljelmät

| – – | Hedelmä- ja marjaviljelmät |
| --- | --- |

– –

Hedelmä- ja marjaviljelmät

ha

| – – – | Hedelmälajit, joista: |
| --- | --- |

– – –

Hedelmälajit, joista:

ha

| – – – – | Lauhkean ilmastovyöhykkeen hedelmät |
| --- | --- |

– – – –

Lauhkean ilmastovyöhykkeen hedelmät

ha

| – – – – | Subtrooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmät |
| --- | --- |

– – – –

Subtrooppisen ilmastovyöhykkeen hedelmät

ha

| – – – | Marjalajit |
| --- | --- |

– – –

Marjalajit

ha

| – – – | Pähkinät |
| --- | --- |

– – –

Pähkinät

ha

| – – | Sitrushedelmäviljelmät |
| --- | --- |

– –

Sitrushedelmäviljelmät

ha

| – – | Oliiviviljelmät |
| --- | --- |

– –

Oliiviviljelmät

ha

| – – – | Tavallisesti ruokaoliiveja tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Tavallisesti ruokaoliiveja tuottavat

ha

| – – – | Tavallisesti oliiveja öljyntuotantoon tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Tavallisesti oliiveja öljyntuotantoon tuottavat

ha

| – – | Viinitarhat, joista tavallisesti: |
| --- | --- |

– –

Viinitarhat, joista tavallisesti:

ha

| – – – | Laatuviiniä tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Laatuviiniä tuottavat

ha

| – – – | Muita viinejä tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Muita viinejä tuottavat

ha

| – – – | Syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä tuottavat

ha

| – – – | Rusinoita tuottavat |
| --- | --- |

– – –

Rusinoita tuottavat

ha

| – – | Taimitarhat |
| --- | --- |

– –

Taimitarhat

ha

| – – | Muut monivuotiset kasvit |
| --- | --- |

– –

Muut monivuotiset kasvit

ha

| – – | Monivuotiset kasvihuonekasvit |
| --- | --- |

– –

Monivuotiset kasvihuonekasvit

ha

| – | Muu maa |
| --- | --- |

–

Muu maa

| – – | Käyttämätön maatalousmaa |
| --- | --- |

– –

Käyttämätön maatalousmaa

ha

| – – | Metsämaat |
| --- | --- |

– –

Metsämaat

ha

| – – – | joista lyhytkiertoviljelmiä |
| --- | --- |

– – –

joista lyhytkiertoviljelmiä

ha

| – – | Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, piha-alueet, tiet, lammikot, louhokset, tuottamaton maa, kalliot jne.) |
| --- | --- |

– –

Muu maa (maa, jolla on rakennuksia, piha-alueet, tiet, lammikot, louhokset, tuottamaton maa, kalliot jne.)

ha

| – | Sienet |
| --- | --- |

–

Sienet

ha

| – | Energiakasvit |
| --- | --- |

–

Energiakasvit

ha

| – | Kastelu |
| --- | --- |

–

Kastelu

| – – | Keinokasteluala |
| --- | --- |

– –

Keinokasteluala

| – – – | Kasteltavissa oleva ala yhteensä |
| --- | --- |

– – –

Kasteltavissa oleva ala yhteensä

ha

| – – – | Viljelty keinokasteluala, jota on kasteltu vähintään kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana |
| --- | --- |

– – –

Viljelty keinokasteluala, jota on kasteltu vähintään kerran viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

ha

| – – | Käytetyt kastelujärjestelmät |
| --- | --- |

– –

Käytetyt kastelujärjestelmät

| – – – | Valutuskastelu (veden päästäminen pellolle, uomat) |
| --- | --- |

– – –

Valutuskastelu (veden päästäminen pellolle, uomat)

kyllä/ei

| – – – | Sadetuskastelu |
| --- | --- |

– – –

Sadetuskastelu

kyllä/ei

| – – – | Tippukastelu |
| --- | --- |

– – –

Tippukastelu

kyllä/ei

| – – | Tilalla käytettävän kasteluveden alkuperä |
| --- | --- |

– –

Tilalla käytettävän kasteluveden alkuperä

| – – – | Maatilalta peräisin oleva pohjavesi |
| --- | --- |

– – –

Maatilalta peräisin oleva pohjavesi

kyllä/ei

| – – – | Maatilalta peräisin oleva pintavesi (lampi tai padottu vesi) |
| --- | --- |

– – –

Maatilalta peräisin oleva pintavesi (lampi tai padottu vesi)

kyllä/ei

| – – – | Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet) |
| --- | --- |

– – –

Maatilan ulkopuolelta peräisin oleva pintavesi (järvi, joki tai muut vedet)

kyllä/ei

| – – – | Maatilan ulkopuolisesta julkisesta vesihuoltojärjestelmästä peräisin oleva vesi |
| --- | --- |

– – –

Maatilan ulkopuolisesta julkisesta vesihuoltojärjestelmästä peräisin oleva vesi

kyllä/ei

| – – – | Muut lähteet |
| --- | --- |

– – –

Muut lähteet

kyllä/ei

III   Kotieläimet

| – | Hevoseläimet |
| --- | --- |

–

Hevoseläimet

eläinten määrä

| – | Nautaeläimet: |
| --- | --- |

–

Nautaeläimet:

| – – | Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset sonni- ja lehmävasikat |
| --- | --- |

– –

Nautaeläimet, alle vuoden ikäiset sonni- ja lehmävasikat

eläinten määrä

| – – | Nautaeläimet, vähintään vuoden, mutta alle kahden vuoden ikäiset, urospuoliset |
| --- | --- |

– –

Nautaeläimet, vähintään vuoden, mutta alle kahden vuoden ikäiset, urospuoliset

eläinten määrä

| – – | Nautaeläimet, vähintään vuoden, mutta alle kahden vuoden ikäiset, naaraat |
| --- | --- |

– –

Nautaeläimet, vähintään vuoden, mutta alle kahden vuoden ikäiset, naaraat

eläinten määrä

| – – | Urospuoliset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat |
| --- | --- |

– –

Urospuoliset nautaeläimet, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

eläinten määrä

| – – | Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat |
| --- | --- |

– –

Hiehot, kahden vuoden ikäiset ja sitä vanhemmat

eläinten määrä

| – – | Lypsylehmät |
| --- | --- |

– –

Lypsylehmät

eläinten määrä

| – – | Muut lehmät |
| --- | --- |

– –

Muut lehmät

eläinten määrä

| – | Lampaat ja vuohet: |
| --- | --- |

–

Lampaat ja vuohet:

| – – | Lampaat (kaiken ikäiset) |
| --- | --- |

– –

Lampaat (kaiken ikäiset)

eläinten määrä

| – – – | Siitosnaaraat |
| --- | --- |

– – –

Siitosnaaraat

eläinten määrä

| – – – | Muut lampaat |
| --- | --- |

– – –

Muut lampaat

eläinten määrä

| – – | Vuohet (kaiken ikäiset) |
| --- | --- |

– –

Vuohet (kaiken ikäiset)

eläinten määrä

| – – – | Siitosnaaraat |
| --- | --- |

– – –

Siitosnaaraat

eläinten määrä

| – – – | Muut vuohet |
| --- | --- |

– – –

Muut vuohet

eläinten määrä

| – | Siat: |
| --- | --- |

–

Siat:

| – – | Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kiloa |
| --- | --- |

– –

Porsaat, joiden elopaino on alle 20 kiloa

eläinten määrä

| – – | Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän |
| --- | --- |

– –

Siitosemakot, jotka painavat 50 kg tai enemmän

eläinten määrä

| – – | Muut siat |
| --- | --- |

– –

Muut siat

eläinten määrä

| – | Siipikarja: |
| --- | --- |

–

Siipikarja:

| – – | Broilerit |
| --- | --- |

– –

Broilerit

eläinten määrä

| – – | Munivat kanat |
| --- | --- |

– –

Munivat kanat

eläinten määrä

| – – | Muu siipikarja: |
| --- | --- |

– –

Muu siipikarja:

eläinten määrä

| – – – | Kalkkunat |
| --- | --- |

– – –

Kalkkunat

eläinten määrä

| – – – | Ankat |
| --- | --- |

– – –

Ankat

eläinten määrä

| – – – | Hanhet |
| --- | --- |

– – –

Hanhet

eläinten määrä

| – – – | Strutsit |
| --- | --- |

– – –

Strutsit

eläinten määrä

| – – – | Muu siipikarja, jota ei ole mainittu muualla |
| --- | --- |

– – –

Muu siipikarja, jota ei ole mainittu muualla

eläinten määrä

| – | Kaniinit, siitosnaaraat |
| --- | --- |

–

Kaniinit, siitosnaaraat

eläinten määrä

| – | Mehiläiset |
| --- | --- |

–

Mehiläiset

pesät

| – | Kotieläimet, joita ei ole mainittu muualla |
| --- | --- |

–

Kotieläimet, joita ei ole mainittu muualla

kyllä/ei

IV   Työvoima

| IV i) | Maataloustyö tilalla |
| --- | --- |

IV i)

| – | Haltija |
| --- | --- |

–

Haltija

| – – | Sukupuoli |
| --- | --- |

– –

Sukupuoli

mies/nainen

| – – | Ikä |
| --- | --- |

– –

Ikä

ikäryhmät (5)

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 1 (6)

| – | Johtaja |
| --- | --- |

–

Johtaja

| – – | Sukupuoli |
| --- | --- |

– –

Sukupuoli

mies/nainen

| – – | Ikä |
| --- | --- |

– –

Ikä

ikäryhmät (5)

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2 (7)

| – | Johtajan koulutus |
| --- | --- |

–

Johtajan koulutus

| – – | Johtajan maatalousalan koulutus |
| --- | --- |

– –

Johtajan maatalousalan koulutus

koulutuskoodit (8)

| – – | Johtaja ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana |
| --- | --- |

– –

Johtaja ollut ammatillisessa koulutuksessa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana

kyllä/ei

| – | Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: miehet |
| --- | --- |

–

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: miehet

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2

| – | Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: naiset |
| --- | --- |

–

Tilan yksittäisen haltijan perheenjäsenet tekevät maataloustyötä tilalle: naiset

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2

| – | Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet |
| --- | --- |

–

Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2

| – | Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: naiset |
| --- | --- |

–

Vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: naiset

| – – | Maataloustyö tilalla (ei kotityö) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö tilalla (ei kotityö)

vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2

| – | Muut kuin vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet ja naiset |
| --- | --- |

–

Muut kuin vakinaisesti palkatut perheen ulkopuoliset työntekijät: miehet ja naiset

täysien työpäivien lukumäärä

| IV ii) | Muu ansiotoiminta: muu kuin maataloustyö tilalla (tilaan suoraan liittymätön) ja työ tilan ulkopuolella |
| --- | --- |

IV ii)

| – | Johtajana toimivan haltijan muu ansiotoiminta: |
| --- | --- |

–

Johtajana toimivan haltijan muu ansiotoiminta:

M/S/N (9)

| – | Tilan yksittäisen haltijan muiden perheenjäsenten muu ansiotoiminta: päätoiminta |
| --- | --- |

–

Tilan yksittäisen haltijan muiden perheenjäsenten muu ansiotoiminta: päätoiminta

henkilöiden lukumäärä

| – | Tilan yksittäisen haltijan muiden perheenjäsenten muu ansiotoiminta: sivutoiminta |
| --- | --- |

–

Tilan yksittäisen haltijan muiden perheenjäsenten muu ansiotoiminta: sivutoiminta

henkilöiden lukumäärä

V   Muu ansiotoiminta tilalla (suoraan tilaan liittyvä)

| V i) | Luettelo muusta ansiotoiminnasta |
| --- | --- |

V i)

| – | Sosiaali-, terveys- tai koulutuspalvelujen tarjonta |
| --- | --- |

–

Sosiaali-, terveys- tai koulutuspalvelujen tarjonta

kyllä/ei

| – | Matkailu, majoitus ja muu vapaa-ajan toiminta |
| --- | --- |

–

Matkailu, majoitus ja muu vapaa-ajan toiminta

kyllä/ei

| – | Käsityö |
| --- | --- |

–

Käsityö

kyllä/ei

| – | Maataloustuotteiden jalostus |
| --- | --- |

–

Maataloustuotteiden jalostus

kyllä/ei

| – | Uusiutuvan energian tuotanto |
| --- | --- |

–

Uusiutuvan energian tuotanto

kyllä/ei

| – | Puutavaran jalostus (esim. sahaus) |
| --- | --- |

–

Puutavaran jalostus (esim. sahaus)

kyllä/ei

| – | Vesiviljely |
| --- | --- |

–

Vesiviljely

kyllä/ei

| – | Urakointi (käyttäen tilan tuotantovälineitä) |
| --- | --- |

–

Urakointi (käyttäen tilan tuotantovälineitä)

| – – | Maataloustyö (muille tiloille) |
| --- | --- |

– –

Maataloustyö (muille tiloille)

kyllä/ei

| – – | Muu kuin maataloustyö |
| --- | --- |

– –

Muu kuin maataloustyö

kyllä/ei

| – | Metsätalous |
| --- | --- |

–

Metsätalous

kyllä/ei

| – | Muu |
| --- | --- |

–

Muu

kyllä/ei

| – | Kuka osallistuu muuhun ansiotoimintaan tilalla? |
| --- | --- |

–

Kuka osallistuu muuhun ansiotoimintaan tilalla?

| – – | Haltija, joka on myös tilan johtaja |
| --- | --- |

– –

Haltija, joka on myös tilan johtaja

M/S/N (9)

| – – | Yksittäisen haltijan muut perheenjäsenet, päätoimintana |
| --- | --- |

– –

Yksittäisen haltijan muut perheenjäsenet, päätoimintana

henkilöiden lukumäärä

| – – | Yksittäisen haltijan muut perheenjäsenet, sivutoimintana |
| --- | --- |

– –

Yksittäisen haltijan muut perheenjäsenet, sivutoimintana

henkilöiden lukumäärä

| – – | Tilalla vakinaisesti työskentelevät perheen ulkopuoliset, päätoimintana |
| --- | --- |

– –

Tilalla vakinaisesti työskentelevät perheen ulkopuoliset, päätoimintana

henkilöiden lukumäärä

| – – | Tilalla vakinaisesti työskentelevät perheen ulkopuoliset, sivutoimintana |
| --- | --- |

– –

Tilalla vakinaisesti työskentelevät perheen ulkopuoliset, sivutoimintana

henkilöiden lukumäärä

| V ii) | Muun suoraan tilaan liittyvän ansiotoiminnan osuus |
| --- | --- |

V ii)

| – | Prosenttiosuus tilan lopputuotoksesta |
| --- | --- |

–

Prosenttiosuus tilan lopputuotoksesta

%-osuuksien luokat (10)

VI   Maaseudun kehittämistuki

| – | Tilalla on hyödynnetty vähintään yhtä seuraavista kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden 3 vuoden aikana (11) |
| --- | --- |

–

Tilalla on hyödynnetty vähintään yhtä seuraavista kehittämistoimenpiteistä viimeksi kuluneiden 3 vuoden aikana (11)

kyllä/ei

| – – | Viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin |
| --- | --- |

– –

Viljelijöiden osallistuminen elintarvikkeiden laatujärjestelmiin

kyllä/ei

| – – | Natura 2000 -tuet ja vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet (12) |
| --- | --- |

– –

Natura 2000 -tuet ja vesipolitiikan puitedirektiiviin liittyvät tuet (12)

kyllä/ei

| – – | Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet |
| --- | --- |

– –

Maatalouden ympäristö- ja ilmastotuet

kyllä/ei

| – – | Luonnonmukainen viljely |
| --- | --- |

– –

Luonnonmukainen viljely

kyllä/ei

| – – | Eläinten hyvinvointia edistävät tuet |
| --- | --- |

– –

Eläinten hyvinvointia edistävät tuet

kyllä/ei

| – – | Investoinnit fyysiseen omaisuuteen |
| --- | --- |

– –

Investoinnit fyysiseen omaisuuteen

kyllä/ei

| – – | Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

– –

Luonnonkatastrofien ja muiden katastrofien vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttaminen ja ennalta ehkäisevät toimet

kyllä/ei

| – – | Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen |
| --- | --- |

– –

Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen

kyllä/ei

| – – | Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen |
| --- | --- |

– –

Investoinnit metsäalueiden kehittämiseen ja metsien elinkelpoisuuden parantamiseen

kyllä/ei

| – – | Metsitys ja metsämaan muodostaminen |
| --- | --- |

– –

Metsitys ja metsämaan muodostaminen

kyllä/ei

| – – | Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto |
| --- | --- |

– –

Peltometsätalousjärjestelmien käyttöönotto

kyllä/ei

| – – | Metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen |
| --- | --- |

– –

Metsille aiheutuvien vahinkojen ennalta ehkäiseminen ja korjaaminen

kyllä/ei

| – – | Investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien häiriönsietokykyä ja ympäristöarvoa |
| --- | --- |

– –

Investoinnit, joilla parannetaan metsäekosysteemien häiriönsietokykyä ja ympäristöarvoa

kyllä/ei

| – – | Investoinnit metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen, käyttöönottoon ja kaupan pitämiseen |
| --- | --- |

– –

Investoinnit metsätalouden tekniikoihin sekä metsätuotteiden jalostukseen, käyttöönottoon ja kaupan pitämiseen

kyllä/ei

| – – | Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita |
| --- | --- |

– –

Tuet alueille, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita tai muita erityisrajoitteita

kyllä/ei

| – – | Metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelut ja metsien suojelu |
| --- | --- |

– –

Metsätalouden ympäristö- ja ilmastopalvelut ja metsien suojelu

kyllä/ei

| – – | Riskienhallinta |
| --- | --- |

– –

Riskienhallinta

kyllä/ei

VII   Maatilojen maanhoito- ja lannankäsittelykäytännöt

| – | Peltojen (avomaa) maanmuokkausmenetelmät (13) |
| --- | --- |

–

Peltojen (avomaa) maanmuokkausmenetelmät (13)

| – – | Tavanomainen maanmuokkaus |
| --- | --- |

– –

Tavanomainen maanmuokkaus

ha

| – – | Säilyttävä (kevennetty) maanmuokkaus |
| --- | --- |

– –

Säilyttävä (kevennetty) maanmuokkaus

ha

| – – | Auraton viljely (lukuun ottamatta monivuotisten kasvien peittämiä peltoaloja (avomaa)) |
| --- | --- |

– –

Auraton viljely (lukuun ottamatta monivuotisten kasvien peittämiä peltoaloja (avomaa))

ha

| – | Peltojen (avomaa) kasvipeite (14) |
| --- | --- |

–

Peltojen (avomaa) kasvipeite (14)

| – – | Tavanomaiset talvikauden viljelykasvit |
| --- | --- |

– –

Tavanomaiset talvikauden viljelykasvit

ha

| – – | Suojakasvustot tai kerääjäkasvit |
| --- | --- |

– –

Suojakasvustot tai kerääjäkasvit

ha

| – – | Kasvinjätteet |
| --- | --- |

– –

Kasvinjätteet

ha

| – – | Paljas maa |
| --- | --- |

– –

Paljas maa

ha

| – – | Monivuotisten kasvien peittämät peltoalat (avomaa) |
| --- | --- |

– –

Monivuotisten kasvien peittämät peltoalat (avomaa)

ha

| – | Peltomaan viljelykierto |
| --- | --- |

–

Peltomaan viljelykierto

| – – | Viljelykierrossa mukana olevan pellon osuus |
| --- | --- |

– –

Viljelykierrossa mukana olevan pellon osuus

pellon osuus (%) (15)

| – | Ekologinen ala — pientareiden, suojakaistojen, pensasaitojen, puiden, kesannon, biotooppien, metsitetyn alan ja maisemapiirteiden kokonaisala |
| --- | --- |

–

Ekologinen ala — pientareiden, suojakaistojen, pensasaitojen, puiden, kesannon, biotooppien, metsitetyn alan ja maisemapiirteiden kokonaisala

ha (16)

| – | Lannanlevitystekniikat |
| --- | --- |

–

Lannanlevitystekniikat

| – – | Hajalevitys |
| --- | --- |

– –

Hajalevitys

| – – – | Ilman maahan sekoitusta |
| --- | --- |

– – –

Ilman maahan sekoitusta

lannan prosenttiosuuksien luokat (17)

| – – – | Maahan sekoitus 4 tunnin kuluessa |
| --- | --- |

– – –

Maahan sekoitus 4 tunnin kuluessa

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – – – | Maahan sekoitus yli 4 tunnin kuluttua |
| --- | --- |

– – –

Maahan sekoitus yli 4 tunnin kuluttua

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – – | Nauhalevitys |
| --- | --- |

– –

Nauhalevitys

| – – – | Letkulevitin |
| --- | --- |

– – –

Letkulevitin

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – – – | Veitsimultain |
| --- | --- |

– – –

Veitsimultain

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – – | Multaus |
| --- | --- |

– –

Multaus

| – – – | Matalasijoitus/avoin vako |
| --- | --- |

– – –

Matalasijoitus/avoin vako

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – – – | Syväsijoitus/suljettu vako |
| --- | --- |

– – –

Syväsijoitus/suljettu vako

lannan prosenttiosuuksien luokat

| – | Lannan tuonti tilalle/lannan vienti tilalta |
| --- | --- |

–

Lannan tuonti tilalle/lannan vienti tilalta

| – – | Tilalla tuotetun ja sieltä viedyn lannan kokonaismäärä |
| --- | --- |

– –

Tilalla tuotetun ja sieltä viedyn lannan kokonaismäärä

tonnia

| – – | Tilalle tuotu lanta |
| --- | --- |

– –

Tilalle tuotu lanta

tonnia

---

(1)  Maantieteellisiä koordinaatteja ei toimiteta vuonna 2016.

1

(2)  Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (Nomenclature of Territorial Units for Statistics, NUTS).

2

(3)  L = epäsuotuisa alue, joka ei ole vuoristoalue; M = epäsuotuisa vuoristoalue; N = tavanomainen alue (muu kuin epäsuotuisa alue). Tätä luokittelua saatetaan tulevaisuudessa muuttaa YMP 2020:n kehittymisen myötä.

3

(4)  Tämä kohta täytetään ainoastaan, jos vastaus edelliseen kohtaan on ’kyllä’.

4

(5)  Ikäryhmät: (oppivelvollisuuden päättymisikä — 24 vuotta), (25-34), (35-39), (40-44), (45-54), (55-64), (65 vuotta ja sitä vanhemmat).

5

(6)  Vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 1: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75-< 100), (100).

6

(7)  Vuosityöyksikköä, %-osuuksien luokka 2: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

7

(8)  Koulutuskoodit: (vain käytännön kokemusta maataloudesta), (maatalousalan peruskoulutus), (korkeampi maatalousalan koulutus).

8

(9)  M — päätoiminta, S — sivutoiminta, N — ei osallistu.

9

(10)  Prosenttiosuuksien luokat: (≥ 0–≤ 10),(> 10–≤ 50),(> 50–< 100).

10

(11)  Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487) mukaiset maaseudun kehittämistoimenpiteet — näitä muuttujia koskevien tietojen pitäisi olla saatavissa hallinnollisista lähteistä.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Tavanomaisen maanmuokkauksen peltoala (avomaa) + säilyttävän (kevennetyn) maanmuokkauksen peltoala (avomaa) + aurattoman viljelyn peltoala (avomaa) + monivuotisten kasvien peittämä peltoala (avomaa) = kokonaispeltoala (avomaa).

13

(14)  Peltoala (avomaa), jolle on istutettu tavanomaisia talvikauden viljelykasveja + peltoala (avomaa), jolle on istutettu suojakasvustoa tai kerääjäkasveja + kasvijäämien peittämä peltoala (avomaa) + peltoala (avomaa), joka on paljasta maata + monivuotisten kasvien peittämä peltoala (avomaa) = kokonaispeltoala (avomaa).

14

(15)  Pellon osuus, prosenttiosuuksien luokat: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).

15

(16)  Ainoastaan ne tilat, joiden peltoala on yli 15 ha, ilmoittavat tämän tiedon.

16

(17)  Tietyllä levitystekniikalla levitetyn lannan prosenttiosuus kokonaislantamäärästä: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).”

17

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 716/2014,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,

eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaa tukevan yhteisen kokeiluhankkeen aloittamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (1) ja erityisesti sen 15 a artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja kehittämishanke (SESAR) on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologiapilari, ja sen tavoitteena on uudenaikaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’ATM’. Hankkeella pyritään luomaan unioniin vuoteen 2030 mennessä erittäin tehokas ilmaliikenteen hallintainfrastruktuuri, joka mahdollistaa lentoliikenteen turvallisen ja ympäristöystävällisen toiminnan ja kehittämisen. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan tutkimus- ja kehittämishanke (SESAR) on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologiapilari, ja sen tavoitteena on uudenaikaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’ATM’. Hankkeella pyritään luomaan unioniin vuoteen 2030 mennessä erittäin tehokas ilmaliikenteen hallintainfrastruktuuri, joka mahdollistaa lentoliikenteen turvallisen ja ympäristöystävällisen toiminnan ja kehittämisen.

| (2) | Yhteisten hankkeiden sisältöön, järjestämiseen, hyväksyntään, täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät vaatimukset on esitetty komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 409/2013 (2). Siinä säädetään, että yhteiset hankkeet on toteutettava käyttöönotto-ohjelman pohjalta käyttöönoton hallinnointielimen koordinoimien täytäntöönpanohankkeiden kautta. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisten hankkeiden sisältöön, järjestämiseen, hyväksyntään, täytäntöönpanoon ja valvontaan liittyvät vaatimukset on esitetty komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 409/2013 (2). Siinä säädetään, että yhteiset hankkeet on toteutettava käyttöönotto-ohjelman pohjalta käyttöönoton hallinnointielimen koordinoimien täytäntöönpanohankkeiden kautta.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaan yhteisen hankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka ovat valmiita toteutettaviksi ja jotka vaikuttavat siihen, että ATM-yleissuunnitelmassa määritetyt olennaiset toiminnalliset muutokset toteutuvat. Yhteiseen hankkeeseen on määrä sisällyttää vain sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka edellyttävät yhtäaikaista käyttöönottoa ja vaikuttavat suuresti unioninlaajuisiin suorituskykytavoitteisiin. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaan yhteisen hankkeen tavoitteena on ottaa käyttöön oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka ovat valmiita toteutettaviksi ja jotka vaikuttavat siihen, että ATM-yleissuunnitelmassa määritetyt olennaiset toiminnalliset muutokset toteutuvat. Yhteiseen hankkeeseen on määrä sisällyttää vain sellaisia ATM-toimintokokonaisuuksia, jotka edellyttävät yhtäaikaista käyttöönottoa ja vaikuttavat suuresti unioninlaajuisiin suorituskykytavoitteisiin.

| (4) | Komission pyynnöstä SESAR-yhteisyritys laati alustavan luonnoksen ensimmäisestä yhteisestä hankkeesta, jota kutsutaan yhteiseksi kokeiluhankkeeksi. |
| --- | --- |

(4)

Komission pyynnöstä SESAR-yhteisyritys laati alustavan luonnoksen ensimmäisestä yhteisestä hankkeesta, jota kutsutaan yhteiseksi kokeiluhankkeeksi.

| (5) | Komissio analysoi ja arvioi alustavan luonnoksen Euroopan lentoturvallisuusviraston, Euroopan puolustusviraston, verkon hallinnoijan, suorituskyvyn tarkastuselimen, Eurocontrolin, eurooppalaisten standardointielinten ja Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) avulla. |
| --- | --- |

(5)

Komissio analysoi ja arvioi alustavan luonnoksen Euroopan lentoturvallisuusviraston, Euroopan puolustusviraston, verkon hallinnoijan, suorituskyvyn tarkastuselimen, Eurocontrolin, eurooppalaisten standardointielinten ja Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) avulla.

| (6) | Lisäksi komissio toteutti riippumattoman maailmanlaajuisen kustannus-hyötyanalyysin sekä asiaankuuluvat kuulemiset jäsenvaltioiden ja oleellisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi komissio toteutti riippumattoman maailmanlaajuisen kustannus-hyötyanalyysin sekä asiaankuuluvat kuulemiset jäsenvaltioiden ja oleellisten sidosryhmien kanssa.

| (7) | Tämän perusteella komissio laati ehdotuksen yhteiseksi kokeiluhankkeeksi. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti SESARin siviili-ilmatilan käyttäjien ryhmä hyväksyi ehdotuksen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lentoaseman pitäjät hyväksyivät sen 29 päivänä huhtikuuta 2014, verkon hallinnoija hyväksyi sen 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja Euroopan kansalliset sääpalvelut hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(7)

Tämän perusteella komissio laati ehdotuksen yhteiseksi kokeiluhankkeeksi. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti SESARin siviili-ilmatilan käyttäjien ryhmä hyväksyi ehdotuksen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014, lentoaseman pitäjät hyväksyivät sen 29 päivänä huhtikuuta 2014, verkon hallinnoija hyväksyi sen 25 päivänä huhtikuuta 2014 ja Euroopan kansalliset sääpalvelut hyväksyivät sen 30 päivänä huhtikuuta 2014.

| (8) | Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään kuusi ATM-toimintokokonaisuutta, jotka ovat laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla; lentoasemien integrointi ja tehokkuus; ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti; verkon yhteishallinta; alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta sekä alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö. Näiden kuuden ATM-toimintokokonaisuuden käyttöönotosta olisi tehtävä pakollista. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään kuusi ATM-toimintokokonaisuutta, jotka ovat laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla; lentoasemien integrointi ja tehokkuus; ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti; verkon yhteishallinta; alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta sekä alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö. Näiden kuuden ATM-toimintokokonaisuuden käyttöönotosta olisi tehtävä pakollista.

| (9) | Laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan saapuvan liikenteen lentoratojen tarkkuutta ja helpottavan liikenteen porrastusta nykyistä aiemmassa vaiheessa, minkä ansiosta on mahdollista vähentää polttoaineenkulutusta ja ympäristövaikutuksia laskeutumis-/saapumisvaiheissa. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”liikenteen synkronointi” Euroopan ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan saapuvan liikenteen lentoratojen tarkkuutta ja helpottavan liikenteen porrastusta nykyistä aiemmassa vaiheessa, minkä ansiosta on mahdollista vähentää polttoaineenkulutusta ja ympäristövaikutuksia laskeutumis-/saapumisvaiheissa. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”liikenteen synkronointi” Euroopan ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.

| (10) | Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuuden odotetaan puolestaan parantavan kiitoratojen turvallisuutta ja tehokkuutta, mistä syntyy myös polttoaineenkulutukseen, viivästysten vähenemiseen sekä lentoasemien kapasiteettiin liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”lentoasemien integrointi ja tehokkuus” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuuden odotetaan puolestaan parantavan kiitoratojen turvallisuutta ja tehokkuutta, mistä syntyy myös polttoaineenkulutukseen, viivästysten vähenemiseen sekä lentoasemien kapasiteettiin liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”lentoasemien integrointi ja tehokkuus” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.

| (11) | Ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti -toimintokokonaisuuden odotetaan edistävän ilmatilan tehokasta käyttöä, mistä syntyy niin ikään polttoaineenkulutukseen ja viivästysten vähenemiseen liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti -toimintokokonaisuuden odotetaan edistävän ilmatilan tehokasta käyttöä, mistä syntyy niin ikään polttoaineenkulutukseen ja viivästysten vähenemiseen liittyviä hyötyjä. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.

| (12) | Verkon yhteishallinta -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan kaikkien ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien käyttämien verkkotietojen laatua ja oikea-aikaisuutta, mistä syntyy merkittäviä hyötyjä myös lennonvarmistuspalveluihin, kun niiden tuottavuus lisääntyy ja viivästyksistä johtuvat kustannukset pienenevät. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”verkon yhteishallinta ja dynaaminen kapasiteetin tasapainottaminen” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Verkon yhteishallinta -toimintokokonaisuuden odotetaan parantavan kaikkien ilmaliikenteen hallinnan sidosryhmien käyttämien verkkotietojen laatua ja oikea-aikaisuutta, mistä syntyy merkittäviä hyötyjä myös lennonvarmistuspalveluihin, kun niiden tuottavuus lisääntyy ja viivästyksistä johtuvat kustannukset pienenevät. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”verkon yhteishallinta ja dynaaminen kapasiteetin tasapainottaminen” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.

| (13) | Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta -toimintokokonaisuus koostuu palveluista, joita toteutetaan ja käytetään internetprotokollapohjaisen verkon kautta ilmaliikennejärjestelmän kattavaan tiedonhallintaan (SWIMiin) perustuvien järjestelmien avulla, ja sen odotetaan tuovan merkittäviä hyötyjä lennonvarmistuspalvelujen tuottavuudelle. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta (SWIM)” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta -toimintokokonaisuus koostuu palveluista, joita toteutetaan ja käytetään internetprotokollapohjaisen verkon kautta ilmaliikennejärjestelmän kattavaan tiedonhallintaan (SWIMiin) perustuvien järjestelmien avulla, ja sen odotetaan tuovan merkittäviä hyötyjä lennonvarmistuspalvelujen tuottavuudelle. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta (SWIM)” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti.

| (14) | Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintakokonaisuuden, johon sisältyy lentotietojen käsittelytehokkuuden lisääminen, odotetaan parantavan ilma-alusten lentoratojen ennustettavuutta, mistä koituu hyötyä ilmatilan käyttäjille, verkon hallinnoijalle ja lennonvarmistuspalveluiden tarjoajille, mikä tarkoittaa, että taktisia interventioita tarvitaan vähemmän ja törmäysriskin pienentämisen edellytykset ovat paremmat. Tämän oletetaan vaikuttavan suotuisasti lennonvarmistuspalveluiden tuottavuuteen, polttoaineen säästämiseen ja viivästysten vaihteluun. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti, ja se tukee välillisesti muita keskeisiä ominaisuuksia, joita käsitellään muissa ATM-toimintokokonaisuuksissa hyödyntämällä lentoratatietojen yhteiskäyttöä. |
| --- | --- |

(14)

Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintakokonaisuuden, johon sisältyy lentotietojen käsittelytehokkuuden lisääminen, odotetaan parantavan ilma-alusten lentoratojen ennustettavuutta, mistä koituu hyötyä ilmatilan käyttäjille, verkon hallinnoijalle ja lennonvarmistuspalveluiden tarjoajille, mikä tarkoittaa, että taktisia interventioita tarvitaan vähemmän ja törmäysriskin pienentämisen edellytykset ovat paremmat. Tämän oletetaan vaikuttavan suotuisasti lennonvarmistuspalveluiden tuottavuuteen, polttoaineen säästämiseen ja viivästysten vaihteluun. Tähän toimintokokonaisuuteen kuuluu osa vaiheen 1 olennaisista toiminnallisista muutoksista, jotka koskevat keskeistä ominaisuutta ”siirtyminen ilmatilaan perustuvista toiminnoista neliulotteiseen lentorataan perustuviin toimintoihin” ATM-yleissuunnitelmassa määritetyn mukaisesti, ja se tukee välillisesti muita keskeisiä ominaisuuksia, joita käsitellään muissa ATM-toimintokokonaisuuksissa hyödyntämällä lentoratatietojen yhteiskäyttöä.

| (15) | Jotta yhteistä kokeiluhanketta voidaan hyödyntää täysimääräisesti, tiettyjen kolmansissa maissa toimivien operatiivisten sidosryhmien oletetaan toteuttavan joitakin osia yhteisestä kokeiluhankkeesta. Niiden osallistumista valvoo käyttöönoton hallinnointielin täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Kolmansien maiden operatiivisten sidosryhmien osallistuminen ei vaikuta lennonvarmistuspalveluihin ja ATM-toimintokokonaisuuksiin liittyvän toimivallan jakautumiseen. |
| --- | --- |

(15)

Jotta yhteistä kokeiluhanketta voidaan hyödyntää täysimääräisesti, tiettyjen kolmansissa maissa toimivien operatiivisten sidosryhmien oletetaan toteuttavan joitakin osia yhteisestä kokeiluhankkeesta. Niiden osallistumista valvoo käyttöönoton hallinnointielin täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Kolmansien maiden operatiivisten sidosryhmien osallistuminen ei vaikuta lennonvarmistuspalveluihin ja ATM-toimintokokonaisuuksiin liittyvän toimivallan jakautumiseen.

| (16) | Näiden operatiivisten sidosryhmien tukemiseksi ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotossa komission olisi julkaistava ohjeellista viiteaineistoa, kuten standardointi- ja teollistamisvaihetta koskevaa tukimateriaalia, jonka toimittaa SESAR-yhteisyritys, sekä standardointi- ja sääntelytarpeita koskeva etenemissuunnitelma ja maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, jotka tukevat yhteistä kokeiluhanketta. Tukimateriaali on tarvittaessa kehitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 552/2004 (3) edellytettyjen menettelyjen mukaisesti, ja kansallisten valvontaviranomaisten on osallistuttava kehittämiseen kyseisen asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Näiden operatiivisten sidosryhmien tukemiseksi ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotossa komission olisi julkaistava ohjeellista viiteaineistoa, kuten standardointi- ja teollistamisvaihetta koskevaa tukimateriaalia, jonka toimittaa SESAR-yhteisyritys, sekä standardointi- ja sääntelytarpeita koskeva etenemissuunnitelma ja maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, jotka tukevat yhteistä kokeiluhanketta. Tukimateriaali on tarvittaessa kehitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 552/2004 (3) edellytettyjen menettelyjen mukaisesti, ja kansallisten valvontaviranomaisten on osallistuttava kehittämiseen kyseisen asetuksen mukaisesti.

| (17) | Yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamista olisi valvottava mahdollisuuksien mukaan käyttämällä olemassa olevia valvontamekanismeja ja kuulemisrakenteita, jotka kattavat kaikki operatiiviset sidosryhmät. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamista olisi valvottava mahdollisuuksien mukaan käyttämällä olemassa olevia valvontamekanismeja ja kuulemisrakenteita, jotka kattavat kaikki operatiiviset sidosryhmät.

| (18) | Tämän asetuksen ja käyttöönoton hallinnointielimen tarkistamista varten olisi kehitettävä asianmukaiset mekanismit, jotta komissio voi muuttaa tätä asetusta tarvittaessa; käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava toimia ja tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklassa tarkoitettujen yksiköiden eli kansallisten valvontaviranomaisten, puolustusvoimien, SESAR-yhteisyrityksen, verkon hallinnoijan ja valmistusteollisuuden kanssa. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin kohdistuva vaikutus huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti. Yhteisessä kokeiluhankkeessa toimien yhteensovittaminen sotilastoiminnan kanssa on edelleen ensisijaista jäsenvaltioiden yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä antaman yhteisen julkilausuman (4) mukaisesti. Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi tehostettava erityisesti siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja sikäli kuin ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

(18)

Tämän asetuksen ja käyttöönoton hallinnointielimen tarkistamista varten olisi kehitettävä asianmukaiset mekanismit, jotta komissio voi muuttaa tätä asetusta tarvittaessa; käyttöönoton hallinnointielimen on koordinoitava toimia ja tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklassa tarkoitettujen yksiköiden eli kansallisten valvontaviranomaisten, puolustusvoimien, SESAR-yhteisyrityksen, verkon hallinnoijan ja valmistusteollisuuden kanssa. Käyttöönoton hallinnointielimen on otettava kansallisiin ja yhteisiin puolustusvalmiuksiin kohdistuva vaikutus huomioon täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti. Yhteisessä kokeiluhankkeessa toimien yhteensovittaminen sotilastoiminnan kanssa on edelleen ensisijaista jäsenvaltioiden yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvistä sotilaallisista kysymyksistä antaman yhteisen julkilausuman (4) mukaisesti. Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi tehostettava erityisesti siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja sikäli kuin ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa.

| (19) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Sotilasoperaatiot ja -koulutus eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(19)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5) 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Sotilasoperaatiot ja -koulutus eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (20) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(20)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella perustetaan ensimmäinen yhteinen hanke, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteinen kokeiluhanke’. Yhteisessä kokeiluhankkeessa määritetään ensimmäiset oikea-aikaisesti, yhteensovitetusti ja yhtäaikaisesti käyttöönotettavat ATM-toimintokokonaisuudet, joilla Euroopan ilmatilan hallinnan yleissuunnitelman mukaiset olennaiset toiminnalliset muutokset toteutetaan.

2.   Tätä asetusta sovelletaan Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkkoon (EATMN) ja lennonvarmistuspalvelujärjestelmiin, jotka on yksilöity asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä I. Asetusta sovelletaan tämän asetuksen liitteessä yksilöityihin sidosryhmiin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’lentoaseman vuorovaikutteisella päätöksenteolla (A-CDM)’ prosessia, jossa ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan, jäljempänä ’ATFCM’, liittyviä päätöksiä tehdään lentoasemilla operatiivisten sidosryhmien ja muiden ATFCM:ään osallistuvien toimijoiden välisenä yhteistyönä, ja prosessin tavoitteena on vähentää viivästyksiä, lisätä tapahtumien ennustettavuutta ja optimoida resurssien käyttöä; |
| --- | --- |

1)

’lentoaseman vuorovaikutteisella päätöksenteolla (A-CDM)’ prosessia, jossa ilmaliikennevirtojen säätelyyn ja kapasiteetin hallintaan, jäljempänä ’ATFCM’, liittyviä päätöksiä tehdään lentoasemilla operatiivisten sidosryhmien ja muiden ATFCM:ään osallistuvien toimijoiden välisenä yhteistyönä, ja prosessin tavoitteena on vähentää viivästyksiä, lisätä tapahtumien ennustettavuutta ja optimoida resurssien käyttöä;

| 2) | ’lentoaseman operaatiosuunnitelmalla’ yhtenäistä, yhteistä ja yhteisesti hyväksyttyä päivitettävää suunnitelmaa, joka on kaikkien niiden lentoaseman sidosryhmien saatavilla, joiden tehtävänä on tuottaa yleistä tilannetietoisuutta ja luoda perusta, jonka pohjalta sidosryhmät voivat tehdä prosessin optimointiin liittyviä päätöksiä; |
| --- | --- |

2)

’lentoaseman operaatiosuunnitelmalla’ yhtenäistä, yhteistä ja yhteisesti hyväksyttyä päivitettävää suunnitelmaa, joka on kaikkien niiden lentoaseman sidosryhmien saatavilla, joiden tehtävänä on tuottaa yleistä tilannetietoisuutta ja luoda perusta, jonka pohjalta sidosryhmät voivat tehdä prosessin optimointiin liittyviä päätöksiä;

| 3) | ’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, sitä tukevat työkalut mukaan luettuina, sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma; |
| --- | --- |

3)

’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, sitä tukevat työkalut mukaan luettuina, sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma;

| 4) | ’ATM-toimintokokonaisuuden käytöllä’ sitä, että kyseinen ATM-toimintokokonaisuus otetaan käyttöön ja että sitä käytetään päivittäisissä toimissa sen täydessä laajuudessa; |
| --- | --- |

4)

’ATM-toimintokokonaisuuden käytöllä’ sitä, että kyseinen ATM-toimintokokonaisuus otetaan käyttöön ja että sitä käytetään päivittäisissä toimissa sen täydessä laajuudessa;

| 5) | ’käyttöönoton tavoitemääräajalla’ päivää, johon mennessä kyseinen ATM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön ja sen on oltava operatiivisesti käytössä täydessä laajuudessaan. |
| --- | --- |

5)

’käyttöönoton tavoitemääräajalla’ päivää, johon mennessä kyseinen ATM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön ja sen on oltava operatiivisesti käytössä täydessä laajuudessaan.

3 artikla

ATM-toimintokokonaisuudet ja niiden käyttöönotto

1.   Yhteisen kokeiluhankkeen on sisällettävä seuraavat ATM-toimintokokonaisuudet:

| a) | laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla; |
| --- | --- |

a)

laajennettu saapuvan liikenteen hallinta ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla;

| b) | lentoasemien integrointi ja tehokkuus; |
| --- | --- |

b)

lentoasemien integrointi ja tehokkuus;

| c) | ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti; |
| --- | --- |

c)

ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reitti;

| d) | verkon yhteishallinta; |
| --- | --- |

d)

verkon yhteishallinta;

| e) | alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta; |
| --- | --- |

e)

alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta;

| f) | alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö. |
| --- | --- |

f)

alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö.

Nämä ATM-toimintokokonaisuudet on kuvattu liitteessä.

2.   Liitteessä määritettyjen operatiivisten sidosryhmien ja verkon hallinnoijan on otettava kohdassa 1 tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön ja toteutettava niihin liittyvät operatiiviset menettelyt, joilla varmistetaan toimintokokonaisuuksien sujuva toiminta liitteen ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 mukaisesti. Asevoimien operatiivisten sidosryhmien on otettava nämä ATM-toimintokokonaisuudet käyttöön vain siinä määrin kuin se on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.

4 artikla

Viite- ja tukiaineisto

Komissio julkaisee verkkosivustollaan seuraavat viite- ja tukiaineistot, jotka koskevat 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönottoa:

| a) | ohjeellinen luettelo standardointi- ja teollistamisvaiheen tukimateriaaleista, jotka toimittaa SESAR-yhteisyritys, mukaan luettuina toimituksen tavoitemääräajat; |
| --- | --- |

a)

ohjeellinen luettelo standardointi- ja teollistamisvaiheen tukimateriaaleista, jotka toimittaa SESAR-yhteisyritys, mukaan luettuina toimituksen tavoitemääräajat;

| b) | ohjeellinen etenemissuunnitelma standardointi- ja sääntelytarpeista, mukaan luettuina täytäntöönpanosääntöjä ja asetuksen (EY) N:o 552/2004 3 artiklan ja 4 artiklan mukaan laadittuja yhteisön määrityksiä koskevat viitteet sekä niihin liittyvät toimituksen tavoitemääräajat; |
| --- | --- |

b)

ohjeellinen etenemissuunnitelma standardointi- ja sääntelytarpeista, mukaan luettuina täytäntöönpanosääntöjä ja asetuksen (EY) N:o 552/2004 3 artiklan ja 4 artiklan mukaan laadittuja yhteisön määrityksiä koskevat viitteet sekä niihin liittyvät toimituksen tavoitemääräajat;

| c) | maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, johon yhteisen kokeiluhankkeen sidosryhmien hyväksyntä perustuu. |
| --- | --- |

c)

maailmanlaajuinen kustannus-hyötyanalyysi, johon yhteisen kokeiluhankkeen sidosryhmien hyväksyntä perustuu.

5 artikla

Seuranta

Komission toteuttama valvonta, josta säädetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 6 artiklassa, on toteutettava käyttämällä etenkin seuraavia suunnittelu- ja raportointivälineitä:

| a) | ATM-yleissuunnitelman suunnittelun ja täytäntöönpanon raportointimekanismit; |
| --- | --- |

a)

ATM-yleissuunnitelman suunnittelun ja täytäntöönpanon raportointimekanismit;

| b) | verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

verkon strategiasuunnitelma ja verkon operaatiosuunnitelma;

| c) | suorituskykysuunnitelmat, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (6) 11 artiklan 3 kohdan c alakohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2 kohdassa määritettyjen tietojen perusteella; |
| --- | --- |

c)

suorituskykysuunnitelmat, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (6) 11 artiklan 3 kohdan c alakohdassa, 11 artiklan 5 kohdassa ja liitteessä II olevassa 2 kohdassa määritettyjen tietojen perusteella;

| d) | lennonvarmistuskustannusten raportointitaulukot, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (7) liitteessä II olevan taulukon 1 rivillä 3.8 ja 2 kohdan m alakohdassa sekä liitteessä VII olevan taulukon 3 riveillä 2.1–2.4 määritetyt tiedot; |
| --- | --- |

d)

lennonvarmistuskustannusten raportointitaulukot, etenkin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (7) liitteessä II olevan taulukon 1 rivillä 3.8 ja 2 kohdan m alakohdassa sekä liitteessä VII olevan taulukon 3 riveillä 2.1–2.4 määritetyt tiedot;

| e) | täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 10 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanohankkeiden valvonta, josta vastaa käyttöönoton hallinnointielin; |
| --- | --- |

e)

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 10 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanohankkeiden valvonta, josta vastaa käyttöönoton hallinnointielin;

| f) | toiminnallisten ilmatilan lohkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit; |
| --- | --- |

f)

toiminnallisten ilmatilan lohkojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit;

| g) | standardoinnin suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit. |
| --- | --- |

g)

standardoinnin suunnittelua ja täytäntöönpanoa koskevat raportointimekanismit.

6 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen niiden tietojen ja ohjeiden perusteella, jotka se on saanut käyttöönoton hallinnointielimeltä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 9 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti ja toteutettuaan saman asetuksen 9 artiklassa edellytetyt koordinointi- ja kuulemistoimet, sekä 5 artiklassa tarkoitetusta valvonnasta saatujen tietojen ja ilmaliikenteen hallinnassa tapahtuneen teknisen kehityksen perusteella, ja esittää uudelleentarkastelun tulokset yhtenäisen ilmatilan komitealle.

Uudelleentarkastelussa on käsiteltävä etenkin seuraavia näkökohtia:

| a) | 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönoton edistyminen; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönoton edistyminen;

| b) | yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamiseen liittyvien nykyisten kannustimien käyttö ja uudet mahdolliset kannustimet; |
| --- | --- |

b)

yhteisen kokeiluhankkeen toteuttamiseen liittyvien nykyisten kannustimien käyttö ja uudet mahdolliset kannustimet;

| c) | yhteisen kokeiluhankkeen vaikutus suorituskykytavoitteiden saavuttamiseen sekä ilmatilan joustavan käytön toteutumiseen; |
| --- | --- |

c)

yhteisen kokeiluhankkeen vaikutus suorituskykytavoitteiden saavuttamiseen sekä ilmatilan joustavan käytön toteutumiseen;

| d) | 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotosta koituvat todelliset kustannukset ja hyödyt, mukaan luettuina kaikki mahdolliset paikalliset tai alueelliset vaikutukset, jotka kohdistuvat johonkin operatiivisten sidosryhmien luokkaan; |
| --- | --- |

d)

3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ATM-toimintokokonaisuuksien käyttöönotosta koituvat todelliset kustannukset ja hyödyt, mukaan luettuina kaikki mahdolliset paikalliset tai alueelliset vaikutukset, jotka kohdistuvat johonkin operatiivisten sidosryhmien luokkaan;

| e) | tarve mukauttaa yhteistä kokeiluhanketta, varsinkin sen henkilökohtaista ja maantieteellistä laajuutta ja käyttöönoton tavoitemääräaikoja, jotka on määritetty liitteessä; |
| --- | --- |

e)

tarve mukauttaa yhteistä kokeiluhanketta, varsinkin sen henkilökohtaista ja maantieteellistä laajuutta ja käyttöönoton tavoitemääräaikoja, jotka on määritetty liitteessä;

| f) | 4 artiklassa tarkoitetun viite- ja tukiaineiston kehittämisen edistyminen. |
| --- | --- |

f)

4 artiklassa tarkoitetun viite- ja tukiaineiston kehittämisen edistyminen.

Komissio aloittaa ensimmäisen uudelleentarkastelun viimeistään 18 kuukauden kuluttua käyttöönotto-ohjelman hyväksymisestä.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 409/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi (EUVL L 123, 4.5.2013, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26).

3

(4)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 9.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 390/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä (EUVL L 128, 9.5.2013, s. 1).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 391/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä (EUVL L 128, 9.5.2013, s. 31).

7

---

LIITE

1.   LAAJENNETTU SAAPUVAN LIIKENTEEN HALLINTAVÄLINE JA SUORITUSKYKYYN PERUSTUVA SUUNNISTAMINEN VILKKAILLA LÄHESTYMISALUEILLA

Laajennettu saapuvan liikenteen hallintaväline (AMAN) ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen (PBN) vilkkailla lähestymisalueilla (TMA) parantavat lähestymislentoradan tarkkuutta ja helpottavat ilmaliikenteen porrastusta nykyistä aiemmassa vaiheessa. Laajennetun AMANin avulla suunnitteluhorisonttia on mahdollista laajentaa vähintään 180–200 merimailia saapuvien lentojen laskeutumisen aloituskohtaan saakka ja se mukaan luettuna. Suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla käsittää polttoainetehokkaiden ja/tai ympäristöystävällisten menettelyjen kehittämisen ja toteuttamisen saapuvia ja lähteviä lentoja (RNP 1 -spesifikaation mukaiset vakiolähtöreitit), vakiolähestymisreittejä (STAR) ja lähestymistä varten (RNP APCH -spesifikaatio).

Tämä toimintokokonaisuus koostuu kahdesta alatoimintokokonaisuudesta:

| — | lentoreitin ilmatilaan laajennettu saapuvan liikenteen hallinta |
| --- | --- |

—

lentoreitin ilmatilaan laajennettu saapuvan liikenteen hallinta

| — | laajennettu lähestymisalueen ilmatila, jossa käytetään suunnistustarkkuusvaatimuksiin perustuvia operaatioita. |
| --- | --- |

—

laajennettu lähestymisalueen ilmatila, jossa käytetään suunnistustarkkuusvaatimuksiin perustuvia operaatioita.

1.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

1.1.1   lentoreitin ilmatilaan laajennettu saapuvan liikenteen hallinta

Lentoreitin ilmatilaan laajennettu saapuvan liikenteen hallintavälineellä AMAN-horisonttia laajennetaan 100–120 merimailista 180–200 merimailin päähän laskeutumislentokentästä. Liikenne on mahdollista porrastaa lentoreitillä ja varhaisissa laskeutumisvaiheissa.

Vilkkaiden lähestymisalueiden lennonjohtopalveluiden, jotka toteuttavat AMAN-operaatioita, on tehtävä yhteistyötä niiden ilmaliikennepalveluiden (ATS) yksiköiden kanssa, jotka vastaavat vierekkäisistä lentoreittisektoreista.

Tämän toimintokokonaisuuden toteuttamisessa voidaan käyttää nykyisiä tekniikoita, joilla hallitaan AMAN-rajoituksia, etenkin Time to Lose or Gain- sekä Speed Advise -tekniikoita.

Järjestelmävaatimukset

| — | AMAN-järjestelmillä tuotetaan saapuvan liikenteen porrastamisaikaa koskevia tietoja lentoreitin lennonjohtojärjestelmiin 180–200 merimailin päässä laskeutumislentokentästä. |
| --- | --- |

—

AMAN-järjestelmillä tuotetaan saapuvan liikenteen porrastamisaikaa koskevia tietoja lentoreitin lennonjohtojärjestelmiin 180–200 merimailin päässä laskeutumislentokentästä.

| — | AMAN-rajoituksia hallitaan ylempien ATS-yksikköjen lennonjohtojärjestelmillä. Saapuvan liikenteen rajoitusten hallintaa tuetaan tiedonvaihdolla, tietojenkäsittelyllä ja tietojen näyttämisellä asianmukaisissa lennonjohdon työpisteissä ATS-yksiköissä; tiedonvaihto ATS-yksiköiden välillä voidaan toteuttaa nykyisellä tekniikalla siihen saakka, kunnes ilmaliikennejärjestelmän kattavan tiedonhallinnan (SWIM) palvelut otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

—

AMAN-rajoituksia hallitaan ylempien ATS-yksikköjen lennonjohtojärjestelmillä. Saapuvan liikenteen rajoitusten hallintaa tuetaan tiedonvaihdolla, tietojenkäsittelyllä ja tietojen näyttämisellä asianmukaisissa lennonjohdon työpisteissä ATS-yksiköissä; tiedonvaihto ATS-yksiköiden välillä voidaan toteuttaa nykyisellä tekniikalla siihen saakka, kunnes ilmaliikennejärjestelmän kattavan tiedonhallinnan (SWIM) palvelut otetaan käyttöön.

1.1.2   Laajennettu lähestymisalueen ilmatila, jossa käytetään suunnistustarkkuusvaatimuksiin perustuvia operaatioita

Laajennettu lähestymisalueen ilmatila -toimintokokonaisuuteen, jossa käytetään suunnistustarkkuusvaatimuksiin perustuvia operaatioita, sisältyy ympäristöystävällisten, suorituskykyyn perustuvaa suunnistamista hyödyntävien laskeutumis-, nousu- ja lähestymismenettelyjen toteuttaminen vilkkailla lähestymisalueilla, seuraavissa suunnistuseritelmissä täsmennetyn mukaisesti;

| — | vakiolähtöreitit (SID) ja vakiolähestymisreitit (STAR), joilla käytetään RNP 1 -spesifikaatiota ja Radius to Fix (RF) -reitin päätepistettä |
| --- | --- |

—

vakiolähtöreitit (SID) ja vakiolähestymisreitit (STAR), joilla käytetään RNP 1 -spesifikaatiota ja Radius to Fix (RF) -reitin päätepistettä

| — | RNP APCH -spesifikaatio, johon kuuluu pystysuuntaisella opastuksella varustettujen mittarilähestymismenetelmien käyttö (RNP APCH APV) |
| --- | --- |

—

RNP APCH -spesifikaatio, johon kuuluu pystysuuntaisella opastuksella varustettujen mittarilähestymismenetelmien käyttö (RNP APCH APV)

Laajennettu lähestymisalueen ilmatila, jossa käytetään suunnistustarkkuusvaatimuksiin perustuvia operaatioita, sisältää seuraavat spesifikaatiot:

| — | RNP 1 -spesifikaation mukaiset vakiolähtöreitit, vakiolähestymisreitit ja siirtymät (Radius to Fix (RF) -kiinnitys) |
| --- | --- |

—

RNP 1 -spesifikaation mukaiset vakiolähtöreitit, vakiolähestymisreitit ja siirtymät (Radius to Fix (RF) -kiinnitys)

| — | RNP APCH -spesifikaatio (sivusuuntainen/pystysuuntainen suunnistus (LNAV/VNAV) ja suuntalähettimen suorituskyky pystysuuntaisella opastuksella (LPV), spesifikaation mukaisen menetelmän minimi) |
| --- | --- |

—

RNP APCH -spesifikaatio (sivusuuntainen/pystysuuntainen suunnistus (LNAV/VNAV) ja suuntalähettimen suorituskyky pystysuuntaisella opastuksella (LPV), spesifikaation mukaisen menetelmän minimi)

Järjestelmävaatimukset

Lennonjohtojärjestelmät ja lennonjohtojärjestelmien turvallisuusverkot vastaavat lähestymisalueen ja lähestymisen PBN-operaatioista.

| — | RNP 1 -operaatiot edellyttävät, että leveys- ja pituuspiirin kokonaisvirhe (TSE) saa olla enintään +/- yksi merimaili vähintään 95 prosenttia lentoajasta. Suorituskykyä on valvottava ohjaamossa, ja käytössä on oltava hälytysvalmius ja erittäin yhteensopivat suunnistustietokannat. |
| --- | --- |

—

RNP 1 -operaatiot edellyttävät, että leveys- ja pituuspiirin kokonaisvirhe (TSE) saa olla enintään +/- yksi merimaili vähintään 95 prosenttia lentoajasta. Suorituskykyä on valvottava ohjaamossa, ja käytössä on oltava hälytysvalmius ja erittäin yhteensopivat suunnistustietokannat.

| — | RNP APCH -spesifikaation osalta leveys- ja pituuspiirin kokonaisvirhe saa olla enintään +/- 0,3 merimailia vähintään 95 prosenttia lentoajasta loppulähestymissegmentin osalta. Suorituskykyä on valvottava ohjaamossa, ja käytössä on oltava hälytysvalmius ja erittäin yhteensopivat suunnistustietokannat.
  RNP 1- ja RNP APCH -valmiudet edellyttävät syötteitä maailmanlaajuisesta satelliittinavigointijärjestelmästä (GNSS:stä). |
| --- | --- |

—

RNP APCH -spesifikaation osalta leveys- ja pituuspiirin kokonaisvirhe saa olla enintään +/- 0,3 merimailia vähintään 95 prosenttia lentoajasta loppulähestymissegmentin osalta. Suorituskykyä on valvottava ohjaamossa, ja käytössä on oltava hälytysvalmius ja erittäin yhteensopivat suunnistustietokannat.

RNP 1- ja RNP APCH -valmiudet edellyttävät syötteitä maailmanlaajuisesta satelliittinavigointijärjestelmästä (GNSS:stä).

| — | APV:tä tukeva pystysuuntainen suunnistus voidaan toteuttaa GNSS:n satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (SBASin) tai barometristen korkeusmittarien avulla. |
| --- | --- |

—

APV:tä tukeva pystysuuntainen suunnistus voidaan toteuttaa GNSS:n satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmän (SBASin) tai barometristen korkeusmittarien avulla.

1.2   Maantieteellinen soveltamisala

1.2.1   Euroopan unionin ja Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltiot

Laajennettu AMAN ja PBN vilkkailla lähestymisalueilla sekä niihin liittyvät lentoreittisektorit on otettava käyttöön seuraavilla lentoasemilla:

| — | Lontoo Heathrow |
| --- | --- |

—

Lontoo Heathrow

| — | Pariisi CDG |
| --- | --- |

—

Pariisi CDG

| — | Lontoo Gatwick |
| --- | --- |

—

Lontoo Gatwick

| — | Pariisi Orly |
| --- | --- |

—

Pariisi Orly

| — | Lontoo Stansted |
| --- | --- |

—

Lontoo Stansted

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rooma Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rooma Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zürich Kloten (1) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (1)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Bryssel National |
| --- | --- |

—

Bryssel National

| — | Oslo Gardermoen (2) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (2)

| — | Tukholma Arlanda |
| --- | --- |

—

Tukholma Arlanda

| — | Berliini Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berliini Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Kööpenhamina Kastrup |
| --- | --- |

—

Kööpenhamina Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nizza Cote d'Azur |
| --- | --- |

—

Nizza Cote d'Azur

1.2.2   Muut kolmannet maat

Laajennettu AMAN ja PBN vilkkailla lähestymisalueilla on otettava käyttöön Istanbulissa Ataturkin lentoasemalla.

1.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

ATS-palveluntarjoajien ja verkon hallinnoijan on varmistettava, että ATS-yksiköt, jotka tarjoavat lennonjohtopalveluita 1.2 kohdassa tarkoitettujen lentoasemien lähestymisalueen ilmatilassa ja niihin liittyvillä lentoreittisektoreilla, on otettava laajennettu AMAN ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla käyttöön 1. tammikuuta 2024.

1.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Laajennettu AMAN ja suorituskykyyn perustuva suunnistaminen vilkkailla lähestymisalueilla -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn 1.2 kohdassa mainituilla lentoasemilla. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Useiden lentoasemien toiminnanharjoittajien ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on osallistuttava sijoitusten yhtäaikaistamiseen. Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava etenkin toimittavan teollisuuden osalta.

1.5   Keskeiset edellytykset

Tätä toimintokokonaisuutta koskevia keskeisiä edellytyksiä ei ole. Nykyinen AMAN helpottaa tämän ATM-toimintokokonaisuuden operatiivista liittämistä olemassa oleviin järjestelmiin.

1.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | ATS-yksiköiden välinen tiedonvaihto etenkin laajennetun AMANin osalta on toteutettava SWIM-palveluja käyttäen, kun 5 kohdassa tarkoitettu iSWIM-toimintokokonaisuus on saatavilla. |
| --- | --- |

—

ATS-yksiköiden välinen tiedonvaihto etenkin laajennetun AMANin osalta on toteutettava SWIM-palveluja käyttäen, kun 5 kohdassa tarkoitettu iSWIM-toimintokokonaisuus on saatavilla.

| — | AMANissa on käytettävä 6 kohdassa määritettyjä satelliitti-maayhteyksiin perustuvia lentoratatietoja, mikäli ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

—

AMANissa on käytettävä 6 kohdassa määritettyjä satelliitti-maayhteyksiin perustuvia lentoratatietoja, mikäli ne ovat saatavilla.

2.   LENTOASEMIEN INTEGROINTI JA TEHOKKUUS

Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuus helpottaa lähestymispalvelujen ja lentopaikan valvontapalvelujen tarjoamista parantamalla kiitoradan turvallisuutta ja tehokkuutta liittämällä rullausvaihe paremmin muihin vaiheisiin ja parantamalla turvallisuutta sekä vähentämällä vaarallisia tilanteita kiitoradalla.

Tämä toimintokokonaisuus koostuu viidestä alatoimintokokonaisuudesta:

| — | lähdön hallinta, joka on yhtäaikaistettu lähtöä edeltävän porrastuksen kanssa |
| --- | --- |

—

lähdön hallinta, joka on yhtäaikaistettu lähtöä edeltävän porrastuksen kanssa

| — | lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia |
| --- | --- |

—

lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia

| — | loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus |
| --- | --- |

—

loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus

| — | lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten |
| --- | --- |

—

lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten

| — | lentoasemien turvallisuusverkot. |
| --- | --- |

—

lentoasemien turvallisuusverkot.

2.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

2.1.1   Lähdön hallinta, joka on yhtäaikaistettu lähtöä edeltävän porrastuksen kanssa

Lähtöä edeltävään porrastuksen kanssa yhtäaikaistettu lähdön hallinta on keino tehostaa lähtevien lentojen virtaa yhdellä tai useammalla lentokentällä laskemalla jokaiselle lennolle tavoitenousuaika (TARGET Take Off Time (TTOT)) ja tavoiteaika käynnistysluvan pyytämiselle (TARGET Start Approval Time (TSAT)) ottaen huomioon monenlaisia rajoituksia ja etuoikeuksiin liittyviä tekijöitä. Lähtöä edeltävän porrastuksen hallinnassa mitataan lähtövirtaa kiitoradalle hallitsemalla liikkeellelähtöaikoja (käynnistysaikojen avulla) ja ottamalla huomioon käytettävissä olevan kiitoratakapasiteetin. Vuorovaikutteinen päätöksenteko lentoasemalla (A-CDM) -toimintokokonaisuuden kanssa lähtöä edeltävän porrastuksen hallinta lyhentää rullausaikoja, parantaa ilmaliikennevirtojen säätelyjärjestelmän antamien lähtö- ja saapumisaikojen (ATFM-Slot) toteutumista ja edistää lähtöaikojen ennakointia. Lähdön hallinnan tavoitteena on maksimoida kiitoradan liikennevirta porrastamalla lähtevät lennot siten, että niiden välit on optimoitu mahdollisimman pieniksi.

Vuorovaikutteiseen päätöksentekoon lentoasemalla (A-CDM:ään) osallistuvien operatiivisten sidosryhmien on yhdessä laadittava lähtöä edeltävät porrastukset ottaen huomioon sovitut periaatteet, joita sovelletaan tietyistä syistä (esimerkiksi odotusaika kiitoradalla, lähtö- ja saapumisaikojen noudattaminen, lähtöreitit, ilmatilan käyttäjien etuoikeudet, yölentokielto, paikoituspaikan/portin tyhjentäminen saapuvaa ilma-alusta varten, haitalliset olosuhteet ja jäänpoisto, todellinen rullaus-/kiitoratakapasiteetti, vallitsevat rajoitukset jne.).

Järjestelmävaatimukset

| — | Lähdön hallintaan (DMAN) ja vuorovaikutteiseen päätöksentekoon lentoasemalla (A-CDM) liittyvät järjestelmät on yhtenäistettävä, ja niillä on määrä tukea lähtöä edeltävää optimoitua porrastamista ilmatilan käyttäjille tarkoitettujen tietojärjestelmien (TARGET Off Block Time (TOBT) -ajan (tavoitelähtöaika pukilta) syöttäminen) ja lentoaseman tietojärjestelmien (kontekstuaalisten tietojen syöttö) avulla. |
| --- | --- |

—

Lähdön hallintaan (DMAN) ja vuorovaikutteiseen päätöksentekoon lentoasemalla (A-CDM) liittyvät järjestelmät on yhtenäistettävä, ja niillä on määrä tukea lähtöä edeltävää optimoitua porrastamista ilmatilan käyttäjille tarkoitettujen tietojärjestelmien (TARGET Off Block Time (TOBT) -ajan (tavoitelähtöaika pukilta) syöttäminen) ja lentoaseman tietojärjestelmien (kontekstuaalisten tietojen syöttö) avulla.

| — | Lähdön hallintajärjestelmien tulee mahdollistaa yhteistyössä tapahtuva porrastus, ja niistä on saatava sekä TSAT- että TTOT-aika. TSAT- ja TTOT-ajoissa on otettava huomioon vaihtelevat rullausajat, ja niitä on päivitettävä ilma-aluksen todellisen nousun mukaisesti; lennonjohtajan on saatava lähdön hallintajärjestelmistä luettelo TSAT- ja TTOT-ajoista ilma-alusten järjestyksen määrittämistä varten. |
| --- | --- |

—

Lähdön hallintajärjestelmien tulee mahdollistaa yhteistyössä tapahtuva porrastus, ja niistä on saatava sekä TSAT- että TTOT-aika. TSAT- ja TTOT-ajoissa on otettava huomioon vaihtelevat rullausajat, ja niitä on päivitettävä ilma-aluksen todellisen nousun mukaisesti; lennonjohtajan on saatava lähdön hallintajärjestelmistä luettelo TSAT- ja TTOT-ajoista ilma-alusten järjestyksen määrittämistä varten.

2.1.2   Lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia

Lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaan liittyviä rajoituksia, on ATM-työkalu, jonka avulla laaditaan kenttäalueen optimaaliset maaliikennesuunnitelmat (kuten rullausreittisuunnitelmat) sekä lasketaan ja porrastetaan ilma-alusten liikkeet ja optimoidaan resurssien käyttö (esimerkiksi jäänpoistojärjestelmät). Kiitoradan lähtöporrastus optimoidaan todellisen liikennetilanteen mukaan, ja siinä otetaan huomioon kaikki muutokset portilta lähtemisen tai kiitoradalle rullauksen aikana.

Kehittyneiden maaliikenteen ohjaus- ja valvontajärjestelmien (A-SMGCS) avulla on määrä mahdollistaa optimaalinen rullausaika ja parantaa lentoonlähtöaikojen ennustettavuutta valvomalla kenttäalueella vallitsevaa liikennetilannetta ja ottamalla lähdön hallinnassa huomioon päivitetyt rullausajat.

Järjestelmävaatimukset

| — | Lähdön hallintajärjestelmät ottavat huomioon vaihtelevat ja päivitetyt rullausajat TTOT- ja TSAT-aikojen laskennassa. DMAN- ja A-SMGCS-reitityksen välisiä yhteyksiä on kehitettävä. |
| --- | --- |

—

Lähdön hallintajärjestelmät ottavat huomioon vaihtelevat ja päivitetyt rullausajat TTOT- ja TSAT-aikojen laskennassa. DMAN- ja A-SMGCS-reitityksen välisiä yhteyksiä on kehitettävä.

| — | DMAN, johon on yhdistetty A-SMGCS-rajoituksia digitaalisen järjestelmän avulla (esimerkiksi sähköliuskajärjestelmä EFS), ja laajennettu A-SMGCS-reititystoiminto on liitettävä lentotietojen käsittelyjärjestelmiin lähdön porrastusta ja reitin laskentaa varten. |
| --- | --- |

—

DMAN, johon on yhdistetty A-SMGCS-rajoituksia digitaalisen järjestelmän avulla (esimerkiksi sähköliuskajärjestelmä EFS), ja laajennettu A-SMGCS-reititystoiminto on liitettävä lentotietojen käsittelyjärjestelmiin lähdön porrastusta ja reitin laskentaa varten.

| — | A-SMGCS-reititystoiminto on otettava käyttöön. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS-reititystoiminto on otettava käyttöön.

2.1.3   Loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus

Aikaperusteinen porrastus (TBS) tarkoittaa sitä, että ilma-alukset porrastetaan kiitorataa lähestyttäessä etäisyyksien sijasta aikavälien perusteella. Sitä voidaan käyttää loppulähestymisen aikana, kun lennonjohtaja näkee vastaavat etäisyystiedot ja ottaa huomioon myös senhetkiset tuuliolosuhteet. Tutkaporrastusminimin ja pyörrevanaporrastuksen parametrit on liitettävä TBS-tukityökaluun, joka ohjaa lennonjohtajaa porrastamaan ilma-aluksen aikaperusteisesti loppulähestymisen aikana, kun myös myötätuulen vaikutus otetaan huomioon.

Järjestelmävaatimukset

| — | Lentotietojen käsittelyn ja AMAN-järjestelmien on oltava yhteensopivia TBS-tukityökalun kanssa, ja niissä on voitava vaihdella aika- ja etäisyysperusteisten pyörrevana- ja tutkaporrastussääntöjen välillä. |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyn ja AMAN-järjestelmien on oltava yhteensopivia TBS-tukityökalun kanssa, ja niissä on voitava vaihdella aika- ja etäisyysperusteisten pyörrevana- ja tutkaporrastussääntöjen välillä.

| — | Lennonjohtajan työasemaan on asennettava TBS-työkalu ja lennonjohtajan tukemiseksi tarkoitetut turvallisuusverkot, jotta TBS-etäisyys voidaan laskea tutkaporrastusminimiä noudattaen ja todelliset laskuliu'un tuuliolosuhteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtajan työasemaan on asennettava TBS-työkalu ja lennonjohtajan tukemiseksi tarkoitetut turvallisuusverkot, jotta TBS-etäisyys voidaan laskea tutkaporrastusminimiä noudattaen ja todelliset laskuliu'un tuuliolosuhteet huomioon ottaen.

| — | TBS-tukityökaluun on tuotettava paikalliset lentosäätiedot todellisten laskuliukutuuliolosuhteiden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

—

TBS-tukityökaluun on tuotettava paikalliset lentosäätiedot todellisten laskuliukutuuliolosuhteiden määrittämiseksi.

| — | TBS-tukityökalun on sisällettävä seuraavat ominaisuudet: loppulähestymisen määräystenvastaisen ilmanopeuden automaattinen valvonta- ja hälytystoiminto, porrastusminimin alituksen automaattinen valvonta- ja hälytystoiminto sekä väärän ilma-aluksen kaartamista tiettyyn porrastusindikaattoriin koskeva hälytystoiminto. |
| --- | --- |

—

TBS-tukityökalun on sisällettävä seuraavat ominaisuudet: loppulähestymisen määräystenvastaisen ilmanopeuden automaattinen valvonta- ja hälytystoiminto, porrastusminimin alituksen automaattinen valvonta- ja hälytystoiminto sekä väärän ilma-aluksen kaartamista tiettyyn porrastusindikaattoriin koskeva hälytystoiminto.

| — | TBS-tukityökalu ja siihen liittyvä lennonjohtajan työasema laskevat indikaattorin etäisyyden, joka näkyy lennonjohtajan näytöillä. |
| --- | --- |

—

TBS-tukityökalu ja siihen liittyvä lennonjohtajan työasema laskevat indikaattorin etäisyyden, joka näkyy lennonjohtajan näytöillä.

| — | TBS-operaatioita tukevat turvallisuusverkot, jotka valvovat porrastusminimin alittumisen valvonta- ja hälytystoimintoa. |
| --- | --- |

—

TBS-operaatioita tukevat turvallisuusverkot, jotka valvovat porrastusminimin alittumisen valvonta- ja hälytystoimintoa.

2.1.4   Lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten

A-SMGCS:n reititys- ja suunnittelutoiminnoilla luodaan automaattisesti rullausreittejä, arvioitu rullausaika mukaan luettuna, ja hallitaan mahdollisia konflikteja.

Lennonjohtaja voi muuttaa rullausreittejä manuaalisesti, ennen kuin ne kohdistetaan ilma-alukseen ja ajoneuvoihin. Näiden reittien tulee olla käytettävissä lentotietojen käsittelyjärjestelmässä.

Järjestelmävaatimukset

| — | A-SMGCS:n reititys- ja suunnittelutoiminnolla lasketaan operatiivisesti paras reitti, jolla konfliktien mahdollisuus on mahdollisimman pieni ja jota pitkin ilma-alus voi siirtyä paikoituspaikalta kiitoradalle ja kiitoradalta paikoituspaikalle tai liikkua jonkin muun opasteen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS:n reititys- ja suunnittelutoiminnolla lasketaan operatiivisesti paras reitti, jolla konfliktien mahdollisuus on mahdollisimman pieni ja jota pitkin ilma-alus voi siirtyä paikoituspaikalta kiitoradalle ja kiitoradalta paikoituspaikalle tai liikkua jonkin muun opasteen mukaisesti.

| — | Lennonjohtajan on voitava hallita kenttäalueen reittiratoja työpisteestään. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtajan on voitava hallita kenttäalueen reittiratoja työpisteestään.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmän on voitava vastaanottaa ilma-alukselle ja ajoneuvoille suunniteltuja ja selvitettyjä reittejä sekä hallita reitin tilaa kaikkien asiaankuuluvien ilma-alusten ja ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmän on voitava vastaanottaa ilma-alukselle ja ajoneuvoille suunniteltuja ja selvitettyjä reittejä sekä hallita reitin tilaa kaikkien asiaankuuluvien ilma-alusten ja ajoneuvojen osalta.

2.1.5   Lentoasemien turvallisuusverkot

Lentoasemien turvallisuusverkot -työkalujen tehtävänä on havaita, jos lennonjohto antaa ilma-alukselle ristiriitaisia selvityksiä tai jos ajoneuvot ja ilma-alukset poikkeavat ohjeista, menettelyistä tai reitityksestä, jolloin saattaa syntyä ilma-aluksen ja ajoneuvojen törmäyksen riski, ja antaa näissä tilanteissa hälytys. Tämän alatoimintokokonaisuuden laajuuteen sisältyvät myös kiitorata ja lentokentän maaliikennealue.

Lentopaikassa olevien lennonjohdon tukityökalujen tehtävänä on havaita lennonjohdon antamat ristiriitaiset selvitykset, ja tämä on toteutettava lennonjohtojärjestelmissä lennonjohtajan ilma-alukselle ja ajoneuvoille antamien selvitysten sekä ilmoitettua kiitorataa ja odotuspaikkaa koskevien ja muiden tietojen perusteella. Lennonjohtajan on syötettävä kaikki ilma-alukselle tai ajoneuvoille annetut selvitykset lennonjohtojärjestelmään käyttämällä digitaalista järjestelmää, kuten EFS:ää.

Järjestelmän on tunnistettava erityyppisiä ristiriitaisia selvityksiä (esimerkiksi ”rullaa kiitoradalle” vs. ”suorita lentoonlähtö”). Jotkin voivat perustua pelkästään lennonjohtajan syöttämiin tietoihin, kun taas toisissa voidaan käyttää muitakin tietoja, kuten A-SMGCS:n valvontatietoja.

Lentoasemien turvallisuusverkot -työkalujen on annettava lennonjohtajille hälytys, kun ilma-alus ja ajoneuvot poikkeavat lennonjohdon ohjeista, menetelmistä tai reitiltä. Sähköisesti (digitaalisen järjestelmän, kuten EFS:n kautta) saatavilla olevat lennonjohtajan ohjeet on yhdistettävä muihin tietoihin, kuten lentosuunnitelmaan, valvontatietoihin, reititystietoihin sekä julkaistuihin sääntöihin ja menetelmiin. Kun nämä tiedot yhdistetään, järjestelmä voi valvoa tietoja, ja kun järjestelmä havaitsee epäyhtenäisyyksiä, se antaa lennonjohtajalle hälytyksen (esimerkiksi ”ei lupaa työntöön”).

Järjestelmävaatimukset

| — | Lentoasemien turvallisuusverkot -työkaluissa yhdistyvät A-SMGCS:n valvontatiedot ja lennonjohtajan kiitorataan liittyvät selvitykset; lentoasemien sääntöjenmukaisuuden valvontavälineessä yhdistyvät A-SMGS:n kenttäalueella liikkumisen reititys, valvontatiedot ja lennonjohtajan reititysselvitykset. |
| --- | --- |

—

Lentoasemien turvallisuusverkot -työkaluissa yhdistyvät A-SMGCS:n valvontatiedot ja lennonjohtajan kiitorataan liittyvät selvitykset; lentoasemien sääntöjenmukaisuuden valvontavälineessä yhdistyvät A-SMGS:n kenttäalueella liikkumisen reititys, valvontatiedot ja lennonjohtajan reititysselvitykset.

| — | A-SMGCS:ssä on oltava edellä 2.1.4 kohdassa tarkoitettu laajennettu reititys- ja suunnittelutoiminto, jotta sääntöjenmukaisuuden valvontatoiminto voi antaa hälytyksiä tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS:ssä on oltava edellä 2.1.4 kohdassa tarkoitettu laajennettu reititys- ja suunnittelutoiminto, jotta sääntöjenmukaisuuden valvontatoiminto voi antaa hälytyksiä tarvittaessa.

| — | A-SMGCS:ssä on oltava toiminto, jolla voidaan luoda ja antaa asiaankuuluvat hälytykset. Nämä hälytykset on toteutettava nykyisten A-SMGCS:n tason 2 hälytysten lisäksi, ei siis niiden korvikkeena. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS:ssä on oltava toiminto, jolla voidaan luoda ja antaa asiaankuuluvat hälytykset. Nämä hälytykset on toteutettava nykyisten A-SMGCS:n tason 2 hälytysten lisäksi, ei siis niiden korvikkeena.

| — | Lennonjohtajan työpisteessä on voitava käsitellä varoituksia ja hälytyksiä asianmukaisen käyttöliittymän avulla, ja siinä on oltava hälytyksen peruuttamisen mahdollistava toiminto. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtajan työpisteessä on voitava käsitellä varoituksia ja hälytyksiä asianmukaisen käyttöliittymän avulla, ja siinä on oltava hälytyksen peruuttamisen mahdollistava toiminto.

| — | Lennonjohtajan antamat ohjeet yhdistetään muihin tietoihin, kuten lentosuunnitelmaan, valvontatietoihin, reititystietoihin, julkaistuihin sääntöihin ja menetelmiin digitaalisilla järjestelmillä, esimerkiksi EFS:llä. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtajan antamat ohjeet yhdistetään muihin tietoihin, kuten lentosuunnitelmaan, valvontatietoihin, reititystietoihin, julkaistuihin sääntöihin ja menetelmiin digitaalisilla järjestelmillä, esimerkiksi EFS:llä.

2.2   Maantieteellinen soveltamisala

2.2.1   Euroopan unionin ja Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltiot

Lähdön hallinta, johon on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus; lähdön hallinta, johon sisältyy kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia; lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten sekä lentoasemien turvallisuusverkot on otettava käyttöön seuraavilla lentoasemilla:

| — | Lontoo Heathrow |
| --- | --- |

—

Lontoo Heathrow

| — | Pariisi CDG |
| --- | --- |

—

Pariisi CDG

| — | Lontoo Gatwick |
| --- | --- |

—

Lontoo Gatwick

| — | Pariisi Orly |
| --- | --- |

—

Pariisi Orly

| — | Lontoo Stansted |
| --- | --- |

—

Lontoo Stansted

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rooma Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rooma Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zürich Kloten (3) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (3)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Bryssel National |
| --- | --- |

—

Bryssel National

| — | Oslo Gardermoen (4) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (4)

| — | Tukholma Arlanda |
| --- | --- |

—

Tukholma Arlanda

| — | Berliini Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berliini Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Kööpenhamina Kastrup |
| --- | --- |

—

Kööpenhamina Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nizza Cote d'Azur |
| --- | --- |

—

Nizza Cote d'Azur

Loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus on otettava käyttöön seuraavilla lentoasemilla:

| — | Lontoo Heathrow |
| --- | --- |

—

Lontoo Heathrow

| — | Lontoo Gatwick |
| --- | --- |

—

Lontoo Gatwick

| — | Pariisi Orly |
| --- | --- |

—

Pariisi Orly

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam-Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam-Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rooma Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rooma Fiumicino

| — | Zürich Kloten (5) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (5)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Oslo Gardermoen (6) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (6)

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Kööpenhamina Kastrup |
| --- | --- |

—

Kööpenhamina Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

2.2.2   Muut kolmannet maat

Kaikki tässä kohdassa mainitut alatoimintokokonaisuudet on otettava käyttöön Istanbulin Ataturk-lentoasemalla.

2.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien ja lentoasemien toiminnanharjoittajien, jotka tarjoavat palveluita 2.2 kohdassa tarkoitetuilla lentoasemilla, on otettava toimintokokonaisuudet käyttöön seuraavasti:

| — | lähdön hallinta, johon on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus, 1. tammikuuta 2021 alkaen |
| --- | --- |

—

lähdön hallinta, johon on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus, 1. tammikuuta 2021 alkaen

| — | lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia, 1. tammikuuta 2021 alkaen |
| --- | --- |

—

lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia, 1. tammikuuta 2021 alkaen

| — | loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus 1. tammikuuta 2024 alkaen |
| --- | --- |

—

loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus 1. tammikuuta 2024 alkaen

| — | lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten 1. tammikuuta 2024 alkaen |
| --- | --- |

—

lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä maaliikenteen suunnittelua ja reititystä varten 1. tammikuuta 2024 alkaen

| — | lentoasemien turvallisuusverkot 1. tammikuuta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

—

lentoasemien turvallisuusverkot 1. tammikuuta 2021 alkaen.

2.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Lentoasemien integrointi ja tehokkuus -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn kohdelentoasemilla. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Useiden lentoasemien toiminnanharjoittajien ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on osallistuttava investointien yhtäaikaistamiseen. Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava etenkin toimittavan teollisuuden ja standardointielinten keskuudessa.

2.5   Keskeiset edellytykset

Keskeiset edellytykset ovat seuraavat:

| — | digitaaliset järjestelmät, kuten EFS, A-CDM ja alustava DMAN lähdön hallintaa varten, kun siihen on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus |
| --- | --- |

—

digitaaliset järjestelmät, kuten EFS, A-CDM ja alustava DMAN lähdön hallintaa varten, kun siihen on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus

| — | digitaaliset järjestelmät, kuten EFS, alustava DMAN sekä A-SMGCS:n taso 1 ja 2 lähdön hallintaa varten, kun siihen on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia |
| --- | --- |

—

digitaaliset järjestelmät, kuten EFS, alustava DMAN sekä A-SMGCS:n taso 1 ja 2 lähdön hallintaa varten, kun siihen on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia

| — | digitaaliset järjestelmät, kuten EFS TBS:ää varten |
| --- | --- |

—

digitaaliset järjestelmät, kuten EFS TBS:ää varten

| — | digitaaliset järjestelmät, kuten EFS sekä A-SMGCS:n taso 1 ja 2 kenttäalueella liikkumisen suunnitteluun ja reititykseen tarkoitettua lennonjohtajan automaattista apujärjestelmää varten |
| --- | --- |

—

digitaaliset järjestelmät, kuten EFS sekä A-SMGCS:n taso 1 ja 2 kenttäalueella liikkumisen suunnitteluun ja reititykseen tarkoitettua lennonjohtajan automaattista apujärjestelmää varten

| — | digitaaliset järjestelmät, kuten EFS- ja A-SMGCS-valvonta lentoasemien turvallisuusverkkoja varten. |
| --- | --- |

—

digitaaliset järjestelmät, kuten EFS- ja A-SMGCS-valvonta lentoasemien turvallisuusverkkoja varten.

2.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | Keskinäisriippuvuuksia muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa ei ole. |
| --- | --- |

—

Keskinäisriippuvuuksia muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa ei ole.

| — | Alatoimintokokonaisuudet ”lähdön hallinta, johon on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus” ja ”loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus” voidaan toteuttaa riippumatta muista alatoimintokokonaisuuksista. Sen sijaan alatoimintokokonaisuuksien ”lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia” ja ”lentoasemien turvallisuusverkot” toteuttaminen edellyttää, että alatoimintokokonaisuus ”lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä kenttäalueella liikkumisen suunnittelua ja reititystä varten (A-SMGCS taso 2+)” on käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Alatoimintokokonaisuudet ”lähdön hallinta, johon on yhdistetty lähtöä edeltävä porrastus” ja ”loppulähestymisen aikaperusteinen porrastus” voidaan toteuttaa riippumatta muista alatoimintokokonaisuuksista. Sen sijaan alatoimintokokonaisuuksien ”lähdön hallinta, johon on yhdistetty kenttäalueen hallintaa koskevia rajoituksia” ja ”lentoasemien turvallisuusverkot” toteuttaminen edellyttää, että alatoimintokokonaisuus ”lennonjohtajan automaattinen apujärjestelmä kenttäalueella liikkumisen suunnittelua ja reititystä varten (A-SMGCS taso 2+)” on käytettävissä.

3.   ILMATILAN JOUSTAVA HALLINTA JA VAPAA REITITYS

Ilmatilan joustavan hallinnan ja vapaan reitityksen toiminta yhdessä mahdollistaa sen, että ilmatilan käyttäjät voivat lentää mahdollisimman lähellä ensisijaista lentorataansa kiinteiden ilmatilarakenteiden tai kiinteiden reittiverkostojen rajoittamatta. Tämän avulla on myös mahdollista toteuttaa porrastusta vaativat operaatiot, kuten sotilaskoulutus, turvallisesti ja joustavasti siten, että ne vaikuttavat toisiin ilmatilan käyttäjiin mahdollisimman vähän.

Tämä toimintokokonaisuus koostuu kahdesta alatoimintokokonaisuudesta:

| — | ilmatilan hallinta ja laajennettu ilmatilan joustava käyttö |
| --- | --- |

—

ilmatilan hallinta ja laajennettu ilmatilan joustava käyttö

| — | vapaa reititys. |
| --- | --- |

—

vapaa reititys.

3.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

3.1.1   Ilmatilan hallinta ja laajennettu ilmatilan joustava käyttö

Ilmatilan hallinta- (ASM) ja laajennettu ilmatilan joustava käyttö (A-FUA) -toimintojen tavoitteena on mahdollistaa se, että ilmatilavarauksia voidaan hallita aiempaa joustavammin ilmatilan käyttäjien vaatimusten mukaisesti. Ilmatilan statuksen muutokset on ilmoitettava kaikille asianomaisille käyttäjille, etenkin verkon hallinnoijalle, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalle ja ilmatilan käyttäjille (lennonselvityskeskukset (FOC/WOC)). Ilmatilan hallintamenettelyjen ja -menetelmien on toimittava sellaisessa ympäristössä, jossa ilmatilaa hallitaan dynaamisesti ilman kiinteää reittiverkostoa.

Tiedonjakamista on tehostettava lisäämällä ilmatilarakenteiden käytettävyyttä dynaamisemman ilmatilan hallinnan ja vapaan reitityksen ilmatilan (Free Routing Airspace, FRA) toteuttamisen tukemiseksi. Vapaan reitityksen ilmatila on sivu- ja pystysuunnassa määritelty ilmatila, jossa saapumis- ja poistumispisteiden avulla toimiva vapaa reititys on mahdollista. Tässä ilmatilassa lennot ovat edelleen lennonjohdon alaisia.

Ilmatilan hallintaratkaisuilla on tuettava kaikkia ilmatilan käyttäjiä, ja niiden avulla on voitava yhdistää vapaan reitityksen ilmatila, ehdollinen reitti ja julkaistu suora reititys. Näiden ilmatilan hallintaratkaisujen on perustuttava kysyntäennusteeseen, joka saadaan paikallisesta ilmaliikennevirtojen ja -kapasiteetin säätelyjärjestelmästä (ATFCM) ja/tai verkon hallinnoijalta.

Järjestelmävaatimukset

| — | Ilmatilan hallintajärjestelmän tukijärjestelmä tukee nyt käytössä olevia kiinteitä ja ehdollisia reittiverkostoja sekä suoria reitityksiä, vapaan reitityksen ilmatilaa ja joustavia sektorikonfiguraatioita; järjestelmän on voitava vasta muuttuviin ilmatilan tarpeisiin; verkon operaatiosuunnitelmaa on kehitettävä vuorovaikutteisella päätöksentekomenettelyllä, johon kaikki asianosaiset operatiiviset sidosryhmät osallistuvat; järjestelmän on tuettava rajatylittäviä toimintoja, joiden avulla porrastettua ilmatilaa voidaan käyttää yhteisesti kansallisista rajoista riippumatta. |
| --- | --- |

—

Ilmatilan hallintajärjestelmän tukijärjestelmä tukee nyt käytössä olevia kiinteitä ja ehdollisia reittiverkostoja sekä suoria reitityksiä, vapaan reitityksen ilmatilaa ja joustavia sektorikonfiguraatioita; järjestelmän on voitava vasta muuttuviin ilmatilan tarpeisiin; verkon operaatiosuunnitelmaa on kehitettävä vuorovaikutteisella päätöksentekomenettelyllä, johon kaikki asianosaiset operatiiviset sidosryhmät osallistuvat; järjestelmän on tuettava rajatylittäviä toimintoja, joiden avulla porrastettua ilmatilaa voidaan käyttää yhteisesti kansallisista rajoista riippumatta.

| — | Ilmatilan konfiguraatioita on voitava käyttää verkon hallinnoijan järjestelmien kautta, ja niiden on sisällettävä ajantasaiset ja ennakoidut ilmatilan konfiguraatiot, jotta ilmatilan käyttäjä voivat lähettää lentosuunnitelmansa ja muuttaa niitä oikea-aikaisten ja täsmällisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Ilmatilan konfiguraatioita on voitava käyttää verkon hallinnoijan järjestelmien kautta, ja niiden on sisällettävä ajantasaiset ja ennakoidut ilmatilan konfiguraatiot, jotta ilmatilan käyttäjä voivat lähettää lentosuunnitelmansa ja muuttaa niitä oikea-aikaisten ja täsmällisten tietojen perusteella.

| — | Lennonjohtojärjestelmän on tuettava sektoreiden joustavaa konfigurointia, jotta niiden ulottuvuudet ja toimintatunnit voidaan optimoida verkon operaatiosuunnitelman tarpeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtojärjestelmän on tuettava sektoreiden joustavaa konfigurointia, jotta niiden ulottuvuudet ja toimintatunnit voidaan optimoida verkon operaatiosuunnitelman tarpeiden mukaisesti.

| — | Järjestelmällä on voitava arvioida jatkuvasti muuttuvien ilmatilan konfiguraatioiden vaikutusta verkkoon. |
| --- | --- |

—

Järjestelmällä on voitava arvioida jatkuvasti muuttuvien ilmatilan konfiguraatioiden vaikutusta verkkoon.

| — | Lennonjohtojärjestelmien on tarkkailtava konfiguroitavien ilmatilavarausten aktivointia ja deaktivointia sekä ilmatilan tilavuuden muutosta kiinteästä reittiverkosta vapaan reitityksen ilmatilaan. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtojärjestelmien on tarkkailtava konfiguroitavien ilmatilavarausten aktivointia ja deaktivointia sekä ilmatilan tilavuuden muutosta kiinteästä reittiverkosta vapaan reitityksen ilmatilaan.

| — | IFPS-järjestelmää (lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmä) on muutettava siten, että siinä otetaan huomioon ilmatilan ja reittien määritelmän muutokset, jotta lennon etenemistä koskevat ja muut siihen liittyvät tiedot ovat lennonjohtojärjestelmien käytettävissä. |
| --- | --- |

—

IFPS-järjestelmää (lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmä) on muutettava siten, että siinä otetaan huomioon ilmatilan ja reittien määritelmän muutokset, jotta lennon etenemistä koskevat ja muut siihen liittyvät tiedot ovat lennonjohtojärjestelmien käytettävissä.

| — | Ilmatilan hallintajärjestelmät sekä ATFCM- ja lennonjohtojärjestelmät on liitettävä toisiinsa siten, että on mahdollista tarjota lennonvarmistuspalveluja, jotka perustuvat yhteisymmärrykseen ilmatilasta ja liikenneympäristöstä. Lennonjohtojärjestelmiä on muokattava tämän toimintokokonaisuuden mahdollistamiseksi siinä määrin kuin on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ilmatilan hallintajärjestelmät sekä ATFCM- ja lennonjohtojärjestelmät on liitettävä toisiinsa siten, että on mahdollista tarjota lennonvarmistuspalveluja, jotka perustuvat yhteisymmärrykseen ilmatilasta ja liikenneympäristöstä. Lennonjohtojärjestelmiä on muokattava tämän toimintokokonaisuuden mahdollistamiseksi siinä määrin kuin on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.

| — | Keskitettyjen ilmailutiedotuspalvelujärjestelmien (AIS), kuten yhteiseurooppalaisen AIS-tietokannan (EAD), on tuotettava oikea-aikaisesti ympäristötietoa ilmatilan joustavista rakenteista kaikille asianosaisille operatiivisille sidosryhmille. Tämän avulla suunnittelu voidaan toteuttaa suunniteltujen operaatioiden ajankohtana oleellisten tarkkojen tietojen perusteella; paikallisissa AIS-järjestelmissä on oltava tämä valmius ja muuttuvien paikallisten tietojen lataustoiminto. |
| --- | --- |

—

Keskitettyjen ilmailutiedotuspalvelujärjestelmien (AIS), kuten yhteiseurooppalaisen AIS-tietokannan (EAD), on tuotettava oikea-aikaisesti ympäristötietoa ilmatilan joustavista rakenteista kaikille asianosaisille operatiivisille sidosryhmille. Tämän avulla suunnittelu voidaan toteuttaa suunniteltujen operaatioiden ajankohtana oleellisten tarkkojen tietojen perusteella; paikallisissa AIS-järjestelmissä on oltava tämä valmius ja muuttuvien paikallisten tietojen lataustoiminto.

| — | Operatiivisten sidosryhmien on voitava olla vuorovaikutuksessa verkon operaatiosuunnitelman kanssa 4 kohdassa määritetyn mukaisesti; on määritettävä sellaisia liitäntöjä, joiden avulla operatiivisten sidosryhmien järjestelmiin voidaan lähettää dynaamisia tietoja; näiden sidosryhmien on voitava välittää tietoja täsmällisesti ja oikea-aikaisesti ja niiden järjestelmiä on muokattava siten, että tällaiset liitännät ovat mahdollisia. |
| --- | --- |

—

Operatiivisten sidosryhmien on voitava olla vuorovaikutuksessa verkon operaatiosuunnitelman kanssa 4 kohdassa määritetyn mukaisesti; on määritettävä sellaisia liitäntöjä, joiden avulla operatiivisten sidosryhmien järjestelmiin voidaan lähettää dynaamisia tietoja; näiden sidosryhmien on voitava välittää tietoja täsmällisesti ja oikea-aikaisesti ja niiden järjestelmiä on muokattava siten, että tällaiset liitännät ovat mahdollisia.

3.1.2   Vapaa reititys

Vapaa reititys voidaan ottaa käyttöön sekä suoran reitityksen ilmatilaa että vapaan reitityksen ilmatilaa käyttäen. Suoran reitityksen ilmatila on sekä sivu- että pystysuunnassa määritelty ilmatila, jossa sovelletaan saapumis- ja poistumispisteisiin liittyviä ehtoja, kun julkaistuja suoria reitityksiä on saatavilla. Tässä ilmatilassa lennot ovat edelleen lennonjohdon alaisia. Toteuttamisen helpottamiseksi ennen 3.3 kohdassa määritettyä käyttöönoton tavoitemääräaikaa vapaata reititystä voidaan toteuttaa rajoitetusti määritettyjen ajanjaksojen aikana. On kehitettävä myös menettelyt, joiden avulla siirrytään vapaan reitityksen operaatioista kiinteän reitityksen operaatioihin ja päinvastoin. Vapaan reitityksen alustava toteutus voidaan tehdä rakenteellisesti rajoitetulla tavalla esimerkiksi siten, että käytettävissä olevat saapumis- ja poistumispisteet rajataan tiettyjen liikennevirtojen käyttöön julkaisemalla suoria reittejä, joiden avulla ilmatilan käyttäjät voivat tehdä kyseisiin julkaistuihin suoriin reitteihin perustuvan lentosuunnitelman. Suorien reittien käytettävyyteen saattavat vaikuttaa liikenteen vaatimukset ja/tai ajalliset rajoitteet. Suoriin reittien perustuvan vapaan reitityksen toteuttaminen saattaa mahdollistaa ATS-reittiverkoston poistamisen. Vapaan reitit ja suorat reitit julkaistaan ilmailualan julkaisuissa verkon hallinnoijan laatimassa Euroopan reittiverkoston parantamissuunnitelmassa kuvatun mukaisesti.

Järjestelmävaatimukset

| — | Verkon hallintajärjestelmillä on toteutettava seuraavat tehtävät:






  — | lentosuunnitelmien käsittely sekä suorien reittien ja vapaan reitityksen tarkastus |
| --- | --- | --- |

—

Verkon hallintajärjestelmillä on toteutettava seuraavat tehtävät:

—

lentosuunnitelmien käsittely sekä suorien reittien ja vapaan reitityksen tarkastus

| — | vapaan reitityksen ilmatilaan perustuvat IFPS-reititysehdotukset |
| --- | --- |

—

vapaan reitityksen ilmatilaan perustuvat IFPS-reititysehdotukset

| — | dynaaminen uudelleenreititys |
| --- | --- |

—

dynaaminen uudelleenreititys

| — | ATFCM-suunnittelu ja toteutus vapaan reitityksen ilmatilassa |
| --- | --- |

—

ATFCM-suunnittelu ja toteutus vapaan reitityksen ilmatilassa

| — | liikennekuormien laskenta ja hallinta. |
| --- | --- |

—

liikennekuormien laskenta ja hallinta.

| — | Lennonjohtojärjestelmillä on toteutettava seuraavat tehtävät:






  — | lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmä ja käyttöliittymä lentoratojen/lennon suunnittelun hallinnoimiseksi ilman viittausta kiinteään ATS-verkostoon |
| --- | --- | --- |

—

Lennonjohtojärjestelmillä on toteutettava seuraavat tehtävät:

—

lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmä ja käyttöliittymä lentoratojen/lennon suunnittelun hallinnoimiseksi ilman viittausta kiinteään ATS-verkostoon

| — | vapaata reititystä ja rajatylittäviä operaatioita tukevat lennonsuunnittelujärjestelmät |
| --- | --- |

—

vapaata reititystä ja rajatylittäviä operaatioita tukevat lennonsuunnittelujärjestelmät

| — | ASM/ATFCM vapaan reitityksen tukemiseksi |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM vapaan reitityksen tukemiseksi

| — | vapaan reitityksen osalta MTCD (keskipitkän aikavälin konfliktienetsintätyökalu ja CDT (konfliktienetsintätyökalu), CORA (konfliktinratkaisutyökalu), säännönmukaisuuden valvonta sekä dynaamisia ilmatilan tilavuuksia/sektoreita koskeva APW-järjestelmä (tutkapohjainen järjestelmä, joka varoittaa porrastuksen alituksen uhasta); lentoratojen ennustus ja konfliktitilanteiden välttäminen tukevat automatisoitua MTCD-työkalua, joka on mukautettu toimimaan vapaan reitityksen ilmatilassa ja tarvittaessa suoran reitityksen ilmatilassa. |
| --- | --- |

—

vapaan reitityksen osalta MTCD (keskipitkän aikavälin konfliktienetsintätyökalu ja CDT (konfliktienetsintätyökalu), CORA (konfliktinratkaisutyökalu), säännönmukaisuuden valvonta sekä dynaamisia ilmatilan tilavuuksia/sektoreita koskeva APW-järjestelmä (tutkapohjainen järjestelmä, joka varoittaa porrastuksen alituksen uhasta); lentoratojen ennustus ja konfliktitilanteiden välttäminen tukevat automatisoitua MTCD-työkalua, joka on mukautettu toimimaan vapaan reitityksen ilmatilassa ja tarvittaessa suoran reitityksen ilmatilassa.

| — | Lennonjohtojärjestelmät voivat vastaanottaa ja käyttää ilma-aluksesta tulevia päivitettyjä lentotietoja (ADS-C EPP), jos tiedonsiirtotoiminto on käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtojärjestelmät voivat vastaanottaa ja käyttää ilma-aluksesta tulevia päivitettyjä lentotietoja (ADS-C EPP), jos tiedonsiirtotoiminto on käytettävissä.

| — | Ilmatilan käyttäjien järjestelmissä otetaan käyttöön lennonsuunnittelujärjestelmiä dynaamisen sektorikonfiguraation ja vapaan reitityksen ilmatilan hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

—

Ilmatilan käyttäjien järjestelmissä otetaan käyttöön lennonsuunnittelujärjestelmiä dynaamisen sektorikonfiguraation ja vapaan reitityksen ilmatilan hallitsemiseksi.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmä (FDPS) tukee vapaan reitityksen ilmatilaa, suoran reitityksen ilmatilaa ja laajennettua ilmatilan joustavaa käyttöä (A-FUA). |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmä (FDPS) tukee vapaan reitityksen ilmatilaa, suoran reitityksen ilmatilaa ja laajennettua ilmatilan joustavaa käyttöä (A-FUA).

| — | Lennonjohtajan työpisteen on tuettava operatiivisia ympäristöjä tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtajan työpisteen on tuettava operatiivisia ympäristöjä tarvittaessa.

3.2   Maantieteellinen soveltamisala

Ilmatilan joustava hallinta- ja vapaan reitityksen ilmatila -toimintokokonaisuuksia tarjotaan ja niillä operoidaan siinä ilmatilassa, josta jäsenvaltiot ovat vastuussa, ja ICAOn EUR-alueella lentopinnan 310 yläpuolella.

3.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

Verkon hallinnoijien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien ja ilmatilan käyttäjien on otettava alla mainitut toiminnot käyttöön seuraavasti:

| — | suoran reitityksen ilmatila 1. tammikuuta 2018 alkaen |
| --- | --- |

—

suoran reitityksen ilmatila 1. tammikuuta 2018 alkaen

| — | vapaan reitityksen ilmatila 1. tammikuuta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

—

vapaan reitityksen ilmatila 1. tammikuuta 2022 alkaen.

3.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Ilmatilan joustava hallinta ja vapaa reititys -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn laajalla maantieteellisellä alueella ja lukuisiin sidosryhmiin. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Useiden siviili-/sotilaslennonvarmistuspalveluiden tarjoajien, ilmatilan käyttäjien ja verkon hallinnoijan on osallistuttava investointien yhtäaikaistamiseen. Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava etenkin toimittavan teollisuuden osalta.

3.5   Keskeiset edellytykset

Tätä toimintokokonaisuutta koskevia keskeisiä edellytyksiä ei ole.

3.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | Verkon hallinnoija ja SWIM-järjestelmät, jotka on määritetty 4 kohdassa ja 5 kohdassa, tukevat vapaata reititystä ja suoraa reititystä, kun nämä toimintokokonaisuudet ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Verkon hallinnoija ja SWIM-järjestelmät, jotka on määritetty 4 kohdassa ja 5 kohdassa, tukevat vapaata reititystä ja suoraa reititystä, kun nämä toimintokokonaisuudet ovat käytettävissä.

4.   VERKON YHTEISHALLINTA

Verkon yhteishallinta tukee Euroopan ilmaliikenteen hallintaverkoston tehokkuutta, eritoten sen kapasiteettia ja lentämisen tehokkuutta lentoratatietojen vaihtamisen, muuttamisen ja hallinnoinnin avulla. Liikennevirtojen säätely siirretään yhteistyössä tapahtuvaan liikenteen hallinnan (CTM) ympäristöön, jolloin liikenteen jakautuminen voidaan optimoida sektoreiden, lentoasemien ja ATFCM-toimien tarpeen perusteella.

Tämä toimintokokonaisuus koostuu neljästä seuraavasta alatoimintokokonaisuudesta:

| — | laajennetut lyhytaikaiset ATFCM-toimet |
| --- | --- |

—

laajennetut lyhytaikaiset ATFCM-toimet

| — | yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma |
| --- | --- |

—

yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma

| — | laskettu lentoonlähtöaika suhteessa ATFCM-tarkoituksia varten määritettyihin tavoiteaikoihin |
| --- | --- |

—

laskettu lentoonlähtöaika suhteessa ATFCM-tarkoituksia varten määritettyihin tavoiteaikoihin

| — | automaattinen tukityökalu liikenteen kompleksisuuden arviointiin. |
| --- | --- |

—

automaattinen tukityökalu liikenteen kompleksisuuden arviointiin.

4.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

4.1.1   Laajennetut lyhytaikaiset ATFCM-toimet

Taktisella kapasiteetinhallinnalla, jossa käytetään lyhytaikaisia ATFCM-toimia (STAM), varmistetaan tiivis ja tehokas yhteistyö lennonjohdon ja verkon hallinnointitoiminnon välillä. Taktisessa kapasiteetinhallinnassa on toteutettava lyhytaikaisia ATFCM-toimia käyttäen vuorovaikutteista päätöksentekoa liikennevirran säätelemiseksi, ennen kuin lennot saapuvat tietylle sektorille.

Järjestelmävaatimukset

| — | Verkon tasolla ATFCM-suunnittelua hallinnoi verkon hallinnoija, ja paikallistasolla sitä hallinnoi liikennevirran säätelystä vastaava taho ruuhkautuvien pisteiden havaitsemisen, lyhytaikaisten ATFCM-toimien toteuttamisen, verkon arvioimisen ja verkon toiminnan jatkuvan valvonnan tukemiseksi; verkon ja paikallisen tason ATFCM-suunnittelu on yhteensovitettava. |
| --- | --- |

—

Verkon tasolla ATFCM-suunnittelua hallinnoi verkon hallinnoija, ja paikallistasolla sitä hallinnoi liikennevirran säätelystä vastaava taho ruuhkautuvien pisteiden havaitsemisen, lyhytaikaisten ATFCM-toimien toteuttamisen, verkon arvioimisen ja verkon toiminnan jatkuvan valvonnan tukemiseksi; verkon ja paikallisen tason ATFCM-suunnittelu on yhteensovitettava.

4.1.2   Yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma

Verkon hallinnoijan on toteutettava yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma, mikä tarkoittaa, että verkon operaatiosuunnitelman ja lentoasemien operatiivisen suunnitelman sisältämien tietojen yhdistämistä tehostetaan. Yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma on päivitettävä verkon hallinnoijan ja operatiivisten sidosryhmien järjestelmien välisen tiedonvaihdon perusteella, jotta voidaan ottaa huomioon lentorata kokonaisuudessaan ja painopisteet tarvittaessa. Lentoaseman konfiguraatiorajoitukset sekä tiedot säästä ja ilmatilasta on liitettävä verkon operaatiosuunnitelmaan. Tarvittaessa lentoaseman rajoitukset on johdettava lentoaseman operaatiosuunnitelmasta. Saapuvien lentojen porrastuksessa voidaan käyttää ATFCM-tavoiteaikoja. Tarvittaessa ja jos lentoliikenteen porrastus sitä edellyttää, tavoitesaapumisaika voidaan johtaa lentoaseman operaatiosuunnitelmasta. Jos ATFCM:ssä käytetään tavoiteaikoja lentoaseman ruuhkautumisen purkamiseksi, nämä tavoiteajat voidaan liittää lentoaseman operaatiosuunnitelmaan osaksi yhteensovitettavia ATFCM-menettelyjä. Tavoiteaikoja tulee myös käyttää lentoasemalle saapuvien lentojen porrastusmenettelyissä lentoreittivaiheessa. Valtuutettujen operatiivisten sidosryhmien, jotka osallistuvat verkon hallintaan ja toimintaan, on voitava lukea ja muokata integroituja lentoasemakonfiguraatioita sekä sää- ja ilmatilatietoja.

Yhteistyössä laadittavassa verkon operaatiosuunnitelmassa on keskityttävä siihen, että yhteistyössä tehtävän operatiivisen suunnittelun tiedot ja tosiaikaiset tiedot ovat saatavilla.

Järjestelmävaatimukset

| — | Operatiivisille sidosryhmille on myönnettävä käyttöoikeus niihin tietoihin, joita ne tarvitsevat verkon operaatiosuunnitelmaan liittyvissä tiedusteluissa. |
| --- | --- |

—

Operatiivisille sidosryhmille on myönnettävä käyttöoikeus niihin tietoihin, joita ne tarvitsevat verkon operaatiosuunnitelmaan liittyvissä tiedusteluissa.

| — | Operatiivisten sidosryhmien maajärjestelmiä on muutettava siten, että ne ovat yhteentoimivia verkon hallintajärjestelmien kanssa. Lentoaseman operaatiosuunnitelma on liitettävä verkon operaatiosuunnitelmaan perustuviin järjestelmiin, jotta yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma voidaan toteuttaa. |
| --- | --- |

—

Operatiivisten sidosryhmien maajärjestelmiä on muutettava siten, että ne ovat yhteentoimivia verkon hallintajärjestelmien kanssa. Lentoaseman operaatiosuunnitelma on liitettävä verkon operaatiosuunnitelmaan perustuviin järjestelmiin, jotta yhteistyössä laadittava verkon operaatiosuunnitelma voidaan toteuttaa.

| — | Operatiivisten sidosryhmien järjestelmien ja verkon hallintajärjestelmien välinen liitäntä tulee toteuttaa SWIM-palveluja käyttämällä, kunhan ne tulevat saataville. |
| --- | --- |

—

Operatiivisten sidosryhmien järjestelmien ja verkon hallintajärjestelmien välinen liitäntä tulee toteuttaa SWIM-palveluja käyttämällä, kunhan ne tulevat saataville.

4.1.3   Laskettu lentoonlähtöaika suhteessa ATFCM-tarkoituksia varten määritettyihin tavoiteaikoihin

Tiettyihin lentoihin on sovellettava tavoiteaikoja (TT) ATFCM-tarkoituksia varten, jotta ATFCM:ää voidaan hallita ruuhkautumisen yhteydessä pelkän lähtövaiheen sijasta. Tarvittaessa tavoitesaapumisajat (TTA) on johdettava lentoaseman operaatiosuunnitelmasta. Tavoitesaapumisaikoja tulee käyttää myös lentoasemalle saapuvien lentojen porrastusmenettelyissä lentoreittivaiheessa.

Järjestelmävaatimukset

| — | Verkon hallinnoijan järjestelmien on tuettava tavoiteaikojen jakamista. Järjestelmien on voitava muuttaa laskettuja lentoonlähtöaikoja (CTOT) tarkennettujen ja kohdelentoasemalle saapumisen tavoiteaikojen perusteella; tavoitesaapumisajat on lisättävä lentoaseman operaatiosuunnitelmaan, jotta verkon operaatiosuunnitelmaa voidaan myöhemmin tarkentaa. |
| --- | --- |

—

Verkon hallinnoijan järjestelmien on tuettava tavoiteaikojen jakamista. Järjestelmien on voitava muuttaa laskettuja lentoonlähtöaikoja (CTOT) tarkennettujen ja kohdelentoasemalle saapumisen tavoiteaikojen perusteella; tavoitesaapumisajat on lisättävä lentoaseman operaatiosuunnitelmaan, jotta verkon operaatiosuunnitelmaa voidaan myöhemmin tarkentaa.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmiä voidaan joutua muuttamaan, jotta ne voivat käsitellä satelliitti-maayhteyksiin perustuvia lentoratatietoja (ADS-C-EPP). |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmiä voidaan joutua muuttamaan, jotta ne voivat käsitellä satelliitti-maayhteyksiin perustuvia lentoratatietoja (ADS-C-EPP).

4.1.4   Automaattinen tukityökalu liikenteen kompleksisuuden arviointiin

Liikenteen kompleksisuuden ja mahdollisten ylikuormitustilanteiden ennustamisessa on käytettävä suunniteltuja lentoratoja koskevia tietoja, verkkotietoja ja aiemmista operaatioista tallennettuja analyysitietoja, jotta paikallisella ja verkkotasolla voidaan soveltaa lieventämisstrategioita.

Laajennettua lentosuunnitelmaa (EFPL) on käytettävä suunniteltuja lentoratoja koskevien tietojen laadun parantamiseksi, mikä helpottaa myös lentojen suunnitteluja ja kompleksisuuden arviointeja.

Järjestelmävaatimukset

| — | Verkon hallinnoijan järjestelmillä on käsiteltävä joustavia ilmatilan rakenteita sekä liikennekuormituksen ja kompleksisuuden hallintaan tarkoitettua reitin konfigurointia yhteistyöhön perustuvalla tavalla liikennevirran säätelyn työpisteessä ja verkon tasolla. |
| --- | --- |

—

Verkon hallinnoijan järjestelmillä on käsiteltävä joustavia ilmatilan rakenteita sekä liikennekuormituksen ja kompleksisuuden hallintaan tarkoitettua reitin konfigurointia yhteistyöhön perustuvalla tavalla liikennevirran säätelyn työpisteessä ja verkon tasolla.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmien on toimittava vuorovaikutuksessa verkon operaatiosuunnitelman kanssa. |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmien on toimittava vuorovaikutuksessa verkon operaatiosuunnitelman kanssa.

| — | Lennonsuunnittelujärjestelmien tulee tukea laajennettua lentosuunnitelmaa, ja verkon hallinnoijan järjestelmien on voitava käsitellä sitä. |
| --- | --- |

—

Lennonsuunnittelujärjestelmien tulee tukea laajennettua lentosuunnitelmaa, ja verkon hallinnoijan järjestelmien on voitava käsitellä sitä.

| — | Reitin käytettävyyttä koskevasta dokumentista (RAD) ja lentoprofiilin muuttamisen rajoitusjärjestelmästä (Profile Tuning Restriction, PTR) saatavat tiedot on yhtenäistettävä Euroopan reittiverkon suunnittelu- ja verkon hallinnoijan ATFM-toimintojen kautta vuorovaikutteisen päätöksentekomenetelmän avulla, jotta lentosuunnittelujärjestelmien tarjoajat voivat laatia sellaisen lentosuunnitelmareitityksen, joka hyväksytään tehokkaimman lentoradan ohella. |
| --- | --- |

—

Reitin käytettävyyttä koskevasta dokumentista (RAD) ja lentoprofiilin muuttamisen rajoitusjärjestelmästä (Profile Tuning Restriction, PTR) saatavat tiedot on yhtenäistettävä Euroopan reittiverkon suunnittelu- ja verkon hallinnoijan ATFM-toimintojen kautta vuorovaikutteisen päätöksentekomenetelmän avulla, jotta lentosuunnittelujärjestelmien tarjoajat voivat laatia sellaisen lentosuunnitelmareitityksen, joka hyväksytään tehokkaimman lentoradan ohella.

| — | ASM-/ATFCM-työkaluilla on voitava säädellä ilmatilan erilaista käytettävyyttä ja sektorien kapasiteettia, mukaan luettuina A-FUA (3 kohdassa täsmennetyn mukaisesti), reitin käytettävyyttä koskevan dokumentin muuttaminen ja STAM. |
| --- | --- |

—

ASM-/ATFCM-työkaluilla on voitava säädellä ilmatilan erilaista käytettävyyttä ja sektorien kapasiteettia, mukaan luettuina A-FUA (3 kohdassa täsmennetyn mukaisesti), reitin käytettävyyttä koskevan dokumentin muuttaminen ja STAM.

4.2   Maantieteellinen soveltamisala

Verkon yhteishallinta on otettava käyttöön EATMN:ssä (eurooppalaisessa ilmaliikenteen hallintaverkossa). Niissä jäsenvaltioiden lennonjohtokeskuksissa, joissa siviili- ja sotilas-operaatioita ei ole yhdistetty (7), verkon yhteishallinta on otettava käyttöön siinä määrin, kuin on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.

4.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

Operatiivisten sidosryhmien ja verkon hallinnoijan on otettava verkon yhteishallinta käyttöön 1. tammikuuta 2022 alkaen.

4.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Verkon yhteishallinta -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn laajalla maantieteellisellä alueella ja lukuisiin sidosryhmiin. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Useiden lennonvarmistuspalveluiden tarjoajien ja verkon hallinnoijan on osallistuttava investointien yhtäaikaistamiseen. Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava (etenkin toimittavan teollisuuden ja standardointielinten osalta).

4.5   Keskeiset edellytykset

Tätä toimintokokonaisuutta koskevia keskeisiä edellytyksiä ei ole. Nykyisen STAM-toimintokokonaisuuden vaiheen 1 toteuttaminen helpottaa tämän ATM-toimintokokonaisuuden operatiivista liittämistä olemassa oleviin järjestelmiin.

4.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | Verkon hallintajärjestelmien on käytettävä AMANia 1 kohdassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Verkon hallintajärjestelmien on käytettävä AMANia 1 kohdassa määritetyn mukaisesti.

| — | Tarvittaessa lentoaseman operaatiosuunnitelmaan liittyvän järjestelmän on käytettävä DMANia 2 kohdassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarvittaessa lentoaseman operaatiosuunnitelmaan liittyvän järjestelmän on käytettävä DMANia 2 kohdassa määritetyn mukaisesti.

| — | Verkon hallintajärjestelmien on tuettava ilmatilan joustavaa käyttöä ja vapaata reititystä 3 kohdassa määritetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Verkon hallintajärjestelmien on tuettava ilmatilan joustavaa käyttöä ja vapaata reititystä 3 kohdassa määritetyn mukaisesti.

| — | Tiedonvaihtovaatimusten osalta käytetään SWIM-toimintoja 5 kohdassa määritetyn mukaisesti, kunhan ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

—

Tiedonvaihtovaatimusten osalta käytetään SWIM-toimintoja 5 kohdassa määritetyn mukaisesti, kunhan ne ovat saatavilla.

| — | Satelliitti-maayhteyksiin perustuvat lentoratatiedot 6 kohdassa täsmennetyn mukaisesti (jos ne ovat saatavilla) on liitettävä verkon operaatiosuunnitelmaan TTO-/TTA-aikojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Satelliitti-maayhteyksiin perustuvat lentoratatiedot 6 kohdassa täsmennetyn mukaisesti (jos ne ovat saatavilla) on liitettävä verkon operaatiosuunnitelmaan TTO-/TTA-aikojen tukemiseksi.

5.   ALUSTAVA ILMALIIKENNEJÄRJESTELMÄN KATTAVA TIEDONHALLINTA

Ilmaliikennejärjestelmän kattavassa tiedonhallinnassa (SWIM) on kyse palvelujen kehittämisestä tiedonvaihtoa varten. SWIM koostuu standardeista, infrastruktuurista ja hallintorakenteista, jotka mahdollistavat tietojen hallinnoinnin ja tiedonvaihdon operatiivisten sidosryhmien välillä yhteentoimivien palvelujen kautta.

Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava tiedonhallinta (iSWIM) tukee tiedonvaihtomenetelmiä, jotka perustuvat standardeihin ja joita SWIM-järjestelmää tukevat järjestelmät tuottavat internetprotokollapohjaisen verkon kautta. Se koostuu seuraavista osista:

| — | yleiset infrastruktuuriosat |
| --- | --- |

—

yleiset infrastruktuuriosat

| — | SWIMin tekninen infrastruktuuri ja profiilit |
| --- | --- |

—

SWIMin tekninen infrastruktuuri ja profiilit

| — | ilmailutietojen vaihto |
| --- | --- |

—

ilmailutietojen vaihto

| — | lentosäätietojen vaihto |
| --- | --- |

—

lentosäätietojen vaihto

| — | tiedonvaihto yhteistyöverkostossa |
| --- | --- |

—

tiedonvaihto yhteistyöverkostossa

| — | lentotietojen vaihto. |
| --- | --- |

—

lentotietojen vaihto.

5.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

5.1.1   Yleiset infrastruktuuriosat

Yleiset infrastruktuuriosat ovat seuraavat:

| — | Rekisteri, jota käytetään palvelujen käyttäjiä ja tarjoajia koskevien tietojen julkaisemiseen ja hakemiseen; looginen tietomalli, SWIM-järjestelmän mahdollistamat palvelut sekä liiketoimintaan, tekniikkaan ja toimintaperiaatteisiin liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

—

Rekisteri, jota käytetään palvelujen käyttäjiä ja tarjoajia koskevien tietojen julkaisemiseen ja hakemiseen; looginen tietomalli, SWIM-järjestelmän mahdollistamat palvelut sekä liiketoimintaan, tekniikkaan ja toimintaperiaatteisiin liittyvät tiedot.

| — | Julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI), jota käytetään varmenteiden ja sulkulistojen allekirjoittamiseen, lähettämiseen ja ylläpitoon; julkisen avaimen infrastruktuurilla varmistetaan turvallinen tiedonsiirto. |
| --- | --- |

—

Julkisen avaimen infrastruktuuri (PKI), jota käytetään varmenteiden ja sulkulistojen allekirjoittamiseen, lähettämiseen ja ylläpitoon; julkisen avaimen infrastruktuurilla varmistetaan turvallinen tiedonsiirto.

5.1.2   SWIMin tekninen infrastruktuuri ja profiilit

SWIMin tekninen infrastruktuuri (TI) -profiilin toteuttamisen tulee perustua standardeihin sekä yhteensopiviin tuotteisiin ja palveluihin. Tiedonvaihtopalvelut on toteutettava jommallakummalla seuraavista profiileista:

| — | sininen SWIM TI -profiili, jota käytetään lentotietojen vaihtamiseen lennonjohtokeskusten sekä lennonjohdon ja verkon hallinnoijan välillä |
| --- | --- |

—

sininen SWIM TI -profiili, jota käytetään lentotietojen vaihtamiseen lennonjohtokeskusten sekä lennonjohdon ja verkon hallinnoijan välillä

| — | keltainen SWIM TI -profiili, jota käytetään kaikkia muita ATM-tietoja varten (ilmailutiedot, lentosäätiedot, lentoasematiedot jne.). |
| --- | --- |

—

keltainen SWIM TI -profiili, jota käytetään kaikkia muita ATM-tietoja varten (ilmailutiedot, lentosäätiedot, lentoasematiedot jne.).

5.1.3   Ilmailutietojen vaihto

Operatiivisten sidosryhmien on toteutettava palveluja, jotka tukevat seuraavien ilmailutietojen vaihtoa keltaista SWIM TI -profiilia käytettäessä:

| — | Ilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) aktivoinnista |
| --- | --- |

—

Ilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) aktivoinnista

| — | Ilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) deaktivoinnista |
| --- | --- |

—

Ilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) deaktivoinnista

| — | Ennakkoilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) aktivoinnista |
| --- | --- |

—

Ennakkoilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) aktivoinnista

| — | Ennakkoilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) poistumisesta |
| --- | --- |

—

Ennakkoilmoitus ilmatilavarauksen/-rajoituksen (ARES) poistumisesta

| — | Ilmailutiedot-ominaisuus pyydettäessä. Suodatus on mahdollista ominaisuuden tyypin ja nimen perusteella; käytettävissä on myös laajempi spatiaalisiin, ajallisiin ja loogisiin operaattoreihin perustuva suodatus. |
| --- | --- |

—

Ilmailutiedot-ominaisuus pyydettäessä. Suodatus on mahdollista ominaisuuden tyypin ja nimen perusteella; käytettävissä on myös laajempi spatiaalisiin, ajallisiin ja loogisiin operaattoreihin perustuva suodatus.

| — | Tiedustelu ilmatilavarausta/-rajoitusta (ARES) koskevista tiedoista |
| --- | --- |

—

Tiedustelu ilmatilavarausta/-rajoitusta (ARES) koskevista tiedoista

| — | Lentopaikan karttatietojen ja lentoasemakarttojen tarjoaminen |
| --- | --- |

—

Lentopaikan karttatietojen ja lentoasemakarttojen tarjoaminen

| — | Ilmatilan käyttösuunnitelmat (AUP, UUP) — ASM-tasot 1, 2 ja 3 |
| --- | --- |

—

Ilmatilan käyttösuunnitelmat (AUP, UUP) — ASM-tasot 1, 2 ja 3

| — | D-Notam-ilmailutiedotussähkeet |
| --- | --- |

—

D-Notam-ilmailutiedotussähkeet

Palvelut on toteutettava seuraavien mallien sovellettavan version mukaisesti: ilmailutietomalli (AIRM), AIRM:n laatimisaineisto ja tietopalvelumallin (ISRM) laatimismalli.

Järjestelmävaatimukset

| — | ATM-järjestelmien voitava käyttää ilmailutietojen vaihtopalveluja. |
| --- | --- |

—

ATM-järjestelmien voitava käyttää ilmailutietojen vaihtopalveluja.

5.1.4   Säätietojen vaihto

Operatiivisten sidosryhmien on toteutettava palveluja, jotka tukevat seuraavien säätietojen vaihtoa keltaista SWIM TI -profiilia käytettäessä:

| — | Asianomaisen lentoaseman tulevan sään ennustaminen lyhyin väliajoin:






  — | Tuulennopeus ja -suunta |
| --- | --- | --- |

—

Asianomaisen lentoaseman tulevan sään ennustaminen lyhyin väliajoin:

—

Tuulennopeus ja -suunta

| — | Ilman lämpötila |
| --- | --- |

—

Ilman lämpötila

| — | Korkeusmittarin paineasetukset |
| --- | --- |

—

Korkeusmittarin paineasetukset

| — | Kiitoradan näkyvyys |
| --- | --- |

—

Kiitoradan näkyvyys

| — | Vulkaanisen tuhkan pitoisuus |
| --- | --- |

—

Vulkaanisen tuhkan pitoisuus

| — | Tietyt MET-tiedot -palvelu |
| --- | --- |

—

Tietyt MET-tiedot -palvelu

| — | Ylätuulet-tietopalvelu |
| --- | --- |

—

Ylätuulet-tietopalvelu

| — | Säätiedot, jotka tukevat lentopaikan lennonjohtoa ja lentoaseman maamenettelyjä tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää. |
| --- | --- |

—

Säätiedot, jotka tukevat lentopaikan lennonjohtoa ja lentoaseman maamenettelyjä tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää.

| — | Säätiedot, jotka tukevat lentoreitin/lähestymisen aikaista lennonjohtomenettelyä tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää. |
| --- | --- |

—

Säätiedot, jotka tukevat lentoreitin/lähestymisen aikaista lennonjohtomenettelyä tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää.

| — | Säätiedot, jotka tukevat verkon tiedonhallintamenettelyä, tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää. |
| --- | --- |

—

Säätiedot, jotka tukevat verkon tiedonhallintamenettelyä, tai apuvälineitä, joihin sisältyvät oleelliset säätiedot sekä muuntomenettelyt, joilla johdetaan säähän liittyvät rajoitukset ja muunnetaan nämä tiedot ATM-vaikutukseksi; järjestelmän valmius kohdistuu pääasiassa ”aikaa päätökseen” -horisonttiin, jonka pituus asettuu välille 20 minuuttia–seitsemän päivää.

Palvelut on toteutettava seuraavien mallien sovellettavan version mukaisesti: AIRM, AIRM:n laatimisaineisto ja ISRM:n laatimismalli.

Järjestelmävaatimukset

| — | ATM-järjestelmien voitava käyttää säätietopalveluja. |
| --- | --- |

—

ATM-järjestelmien voitava käyttää säätietopalveluja.

5.1.5   Tiedonvaihto yhteistyöverkostossa

Operatiivisten sidosryhmien on toteutettava palveluja, jotka tukevat seuraavien yhteistyöverkoston tietojen vaihtoa keltaista SWIM TI -profiilia käytettäessä:

| — | Lentoaseman enimmäiskapasiteetti vallitsevien ja lähiajan sääolosuhteiden perusteella |
| --- | --- |

—

Lentoaseman enimmäiskapasiteetti vallitsevien ja lähiajan sääolosuhteiden perusteella

| — | Verkon operaatiosuunnitelma |
| --- | --- |

—

Verkon operaatiosuunnitelma

| — | Asetukset |
| --- | --- |

—

Asetukset

| — | Lähtö- ja saapumisajat |
| --- | --- |

—

Lähtö- ja saapumisajat

| — | Lyhytaikaiset ATFCM-toimet |
| --- | --- |

—

Lyhytaikaiset ATFCM-toimet

| — | ATFCM:n ruuhkapisteet |
| --- | --- |

—

ATFCM:n ruuhkapisteet

| — | Rajoitukset |
| --- | --- |

—

Rajoitukset

| — | Ilmatilan rakenne, käytettävyys ja käyttö |
| --- | --- |

—

Ilmatilan rakenne, käytettävyys ja käyttö

| — | Verkon operaatiosuunnitelma ja lentoreitin aikainen lähestymistä koskeva operaatiosuunnitelma |
| --- | --- |

—

Verkon operaatiosuunnitelma ja lentoreitin aikainen lähestymistä koskeva operaatiosuunnitelma

Palvelut on toteutettava seuraavien mallien sovellettavan version mukaisesti: AIRM, AIRM:n laatimisaineisto ja ISRM:n laatimismalli.

Järjestelmävaatimukset

| — | Verkon hallinnoijan portaali tukee kaikkia operatiivisia sidosryhmiä sähköisessä tietojenvaihdossa verkon hallinnoijan kanssa; verkon hallinnoijan portaali tukee operatiivisia sidosryhmiä, kun ne valitsevat joko ennaltamääritetyt verkkokäyttöoikeudet tai liittävät omia sovelluksiaan käyttäen yritysten väliseen (B2B) verkkotekniikkaan perustuvia palveluja. |
| --- | --- |

—

Verkon hallinnoijan portaali tukee kaikkia operatiivisia sidosryhmiä sähköisessä tietojenvaihdossa verkon hallinnoijan kanssa; verkon hallinnoijan portaali tukee operatiivisia sidosryhmiä, kun ne valitsevat joko ennaltamääritetyt verkkokäyttöoikeudet tai liittävät omia sovelluksiaan käyttäen yritysten väliseen (B2B) verkkotekniikkaan perustuvia palveluja.

5.1.6   Lentotietojen vaihto

Lennonjohtojärjestelmien ja verkon hallinnoijan tulee vaihtaa lentotietoja esitaktisten ja taktisten vaiheiden aikana.

Operatiiviset sidosryhmät toteuttavat palveluja, jotka tukevat jäljempänä olevassa taulukossa esitettyjen lentotietojen vaihtoa sinistä SWIM TI -profiilia käytettäessä:

| — | Erilaiset kohdelentoa (flight object, FO) koskevat operaatiot: Vastaanoton hyväksyntä, FO-sopimuksen hyväksyntä, FO-tietojen tilauksen lopettaminen, FO-tietojen tilaaminen, FO-rajoitteiden muuttaminen, reitin muuttaminen, laskeutumiskiitoradan määrittäminen, koordinointitietojen päivittäminen, SSR-koodin muuttaminen, STARin määrittäminen, ATSUn ohittaminen koordinointivuoropuhelussa. |
| --- | --- |

—

Erilaiset kohdelentoa (flight object, FO) koskevat operaatiot: Vastaanoton hyväksyntä, FO-sopimuksen hyväksyntä, FO-tietojen tilauksen lopettaminen, FO-tietojen tilaaminen, FO-rajoitteiden muuttaminen, reitin muuttaminen, laskeutumiskiitoradan määrittäminen, koordinointitietojen päivittäminen, SSR-koodin muuttaminen, STARin määrittäminen, ATSUn ohittaminen koordinointivuoropuhelussa.

| — | FO-tietojen jakaminen. FO sisältää lentokäsikirjoituksen (flight script), joka koostuu lennonjohdollisista rajoitteista ja neliulotteisista lentoradoista. |
| --- | --- |

—

FO-tietojen jakaminen. FO sisältää lentokäsikirjoituksen (flight script), joka koostuu lennonjohdollisista rajoitteista ja neliulotteisista lentoradoista.

Operatiiviset sidosryhmät toteuttavat palveluja, jotka tukevat seuraavien lentotietojen vaihtoa keltaista SWIM TI -profiilia käytettäessä:

| — | lentosuunnitelman ja -reittien validointi |
| --- | --- |

—

lentosuunnitelman ja -reittien validointi

| — | lentosuunnitelmat, neliulotteiset lentoradat, lentosuorituskykytiedot, lentostatus |
| --- | --- |

—

lentosuunnitelmat, neliulotteiset lentoradat, lentosuorituskykytiedot, lentostatus

| — | lentoluettelot ja yksityiskohtaiset lentotiedot |
| --- | --- |

—

lentoluettelot ja yksityiskohtaiset lentotiedot

| — | lennon päivityssanomiin liittyvät tiedot (lähtötiedot). |
| --- | --- |

—

lennon päivityssanomiin liittyvät tiedot (lähtötiedot).

Palvelut on toteutettava seuraavien mallien sovellettavan version mukaisesti: AIRM, AIRM:n laatimisaineisto ja ISRM:n laatimismalli.

Järjestelmävaatimukset

| — | Lennonjohtojärjestelmien on voitava käyttää lentotietojen vaihtopalveluita. |
| --- | --- |

—

Lennonjohtojärjestelmien on voitava käyttää lentotietojen vaihtopalveluita.

5.2   Maantieteellinen soveltamisala

iSWIM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön EATMN:ssä seuraavassa taulukossa esitetyn mukaisesti. Niissä jäsenvaltioiden keskuksissa, joissa siviili-sotilaspalvelujen tarjoamista ei ole yhdistetty (8), iSWIM-toimintokokonaisuus on otettava käyttöön siinä määrin, kuin on tarpeen asetuksen (EY) N:o 552/2004 liitteessä II olevan A osan 4 kohdan noudattamiseksi.

| | Siviililennonvarmistuspalvelujen tarjoajat
  (pois luettuina lentosääpalvelujen tarjoajat) | Lentoasemat | Siviili- ja sotilasalan koordinointi | Ilmatilan käyttäjät | Lentosääpalvelujen tarjoajat | Verkon hallinnoija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilmailutietojen vaihto | Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit | Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti | Kaikki keskukset, lähestymisalueet ja tornit jäsenvaltioissa, joissa ei ole yhdistettyjä siviili-/sotilasilmailupalveluja (9) | AOC-järjestelmien tarjoajat | – | Verkon hallinnoija |
| Lentosäätietojen vaihto | Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit | Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti | Kaikki keskukset, lähestymisalueet ja tornit jäsenvaltioissa, joissa ei ole yhdistettyjä siviili-/sotilasilmailupalveluja (9) | AOC-järjestelmien tarjoajat | Kaikki lentosääpalvelujen tarjoajat | Verkon hallinnoija |
| Tiedonvaihto yhteistyöverkostossa | Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit | Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti | – | AOC-järjestelmien tarjoajat | – | Verkon hallinnoija |
| Lentotietojen vaihto | Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset ja lähestymisalueet | – | – | – | – | Verkon hallinnoija |

Siviililennonvarmistuspalvelujen tarjoajat

(pois luettuina lentosääpalvelujen tarjoajat)

Lentoasemat

Siviili- ja sotilasalan koordinointi

Ilmatilan käyttäjät

Lentosääpalvelujen tarjoajat

Verkon hallinnoija

Ilmailutietojen vaihto

Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit

Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti

Kaikki keskukset, lähestymisalueet ja tornit jäsenvaltioissa, joissa ei ole yhdistettyjä siviili-/sotilasilmailupalveluja (9)

AOC-järjestelmien tarjoajat

–

Verkon hallinnoija

Lentosäätietojen vaihto

Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit

Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti

Kaikki keskukset, lähestymisalueet ja tornit jäsenvaltioissa, joissa ei ole yhdistettyjä siviili-/sotilasilmailupalveluja (9)

AOC-järjestelmien tarjoajat

Kaikki lentosääpalvelujen tarjoajat

Verkon hallinnoija

Tiedonvaihto yhteistyöverkostossa

Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset, lähestymisalueet ja tornit

Maantieteellinen laajuus 1.2 kohdan mukaisesti

–

AOC-järjestelmien tarjoajat

–

Verkon hallinnoija

Lentotietojen vaihto

Lisäyksessä yksilöidyt aluelennonjohtokeskukset ja lähestymisalueet

–

–

–

–

Verkon hallinnoija

5.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

Operatiivisten sidosryhmien ja verkon hallinnoijan, jotka on mainittu 5.2 kohdassa, on kehitettävä iSWIM ja otettava se käyttöön 1. tammikuuta 2025 alkaen.

5.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Alustava ilmaliikennejärjestelmän kattava hallinta -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn laajalla maantieteellisellä alueella ja lukuisiin sidosryhmiin. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Tämänkaltainen yhtäaikaistaminen mahdollistaa tavoitteena olevat, edellä 1–4 kohdissa tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuuksien muutokset sekä tulevat yhteishankkeet. Yhtäaikaistaminen koskee kaikkia ilmaliikenteen hallinnan maassa toimivia sidosryhmiä (siviili-/sotilaslennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, ilmatilan käyttäjät — AOC-järjestelmien osalta lentoasemien toiminnanharjoittajat, lentosääpalvelujen tarjoajat sekä verkon hallinnoija). Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava etenkin toimittavan teollisuuden ja standardointielinten keskuudessa.

5.5   Keskeiset edellytykset

Sinisen SWIM TI -profiilin tukemiseksi erittäin laajat ja kapasiteetiltaan suuret keskukset on liitettävä yleiseurooppalaisiin verkkopalveluihin (PENS).

5.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | SWIM-palvelut mahdollistavat 1 kohdassa kuvatun AMAN-toimintokokonaisuuden, 3 kohdassa kuvatun A-FUAn, 4 kohdassa kuvatun yhteistyössä tapahtuva verkon hallinta -toimintokokonaisuuden sekä sen, että lentotietojen käsittelyjärjestelmien avulla voidaan vaihtaa satelliitti-maaperusteisia lentoratatietoja ATS-yksiköiden välillä, mitä 6 kohdassa kuvattu alustavien lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintokokonaisuus edellyttää. |
| --- | --- |

—

SWIM-palvelut mahdollistavat 1 kohdassa kuvatun AMAN-toimintokokonaisuuden, 3 kohdassa kuvatun A-FUAn, 4 kohdassa kuvatun yhteistyössä tapahtuva verkon hallinta -toimintokokonaisuuden sekä sen, että lentotietojen käsittelyjärjestelmien avulla voidaan vaihtaa satelliitti-maaperusteisia lentoratatietoja ATS-yksiköiden välillä, mitä 6 kohdassa kuvattu alustavien lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintokokonaisuus edellyttää.

| — | SWIM-infrastruktuurin ja 5 kohdassa tarkoitettujen palveluiden toteuttaminen helpottaa tiedonvaihtoa kaikkien mainittujen ATM-toimintokokonaisuuksien välillä. |
| --- | --- |

—

SWIM-infrastruktuurin ja 5 kohdassa tarkoitettujen palveluiden toteuttaminen helpottaa tiedonvaihtoa kaikkien mainittujen ATM-toimintokokonaisuuksien välillä.

6.   ALUSTAVA LENTORATATIETOJEN YHTEISKÄYTTÖ

Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö (i4D) koostuu tavoiteaikojen ja lentoratatietojen tehostetusta käytöstä, mukaan luettuna myös se, että maassa toimiva lennonjohtojärjestelmä ja verkon hallinnoijan järjestelmät käyttävät lennonaikaisia neliulotteisia lentoratatietoja, mikäli ne ovat saatavilla, mikä vähentää taktisia interventioita ja konfliktitilanteiden syntymistä.

6.1   Operatiivinen ja tekninen laajuus

Tavoiteaikoja ja neliulotteisia lentoratatietoja tulee käyttää ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tehokkuuden parantamiseksi.

Lentoratatietoja ja tavoiteaikoja parannetaan vaihtamalla lentoratatietoja ilma-aluksen ja maa-aseman välillä.

Järjestelmävaatimukset

| — | Sellaisen ilma-aluksen, johon on asennettu automatiikkaan perustuvan valvonnan laajennettu projisoitu profiili -osa (ADS-C Extended Projected Profile (EPP)) osana lennonvarmistuksen B2-palveluita, on lähetettävä satelliitti-maayhteyden kautta lentoratatietoja maa-asemalle; lentoratatiedot lähetetään ilmajärjestelmästä automaattisesti maa-asemalle, ja ATM-järjestelmää on päivitettävä sopimusehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Sellaisen ilma-aluksen, johon on asennettu automatiikkaan perustuvan valvonnan laajennettu projisoitu profiili -osa (ADS-C Extended Projected Profile (EPP)) osana lennonvarmistuksen B2-palveluita, on lähetettävä satelliitti-maayhteyden kautta lentoratatietoja maa-asemalle; lentoratatiedot lähetetään ilmajärjestelmästä automaattisesti maa-asemalle, ja ATM-järjestelmää on päivitettävä sopimusehtojen mukaisesti.

| — | Maa-asemien tiedonsiirtojärjestelmien tukevat ADS-C:tä (ilma-aluksen lentoratatietojen lähetystä satelliitti-maayhteyden kautta EPP:tä käyttäen) osana lennonvarmistuksen B2-palveluita. |
| --- | --- |

—

Maa-asemien tiedonsiirtojärjestelmien tukevat ADS-C:tä (ilma-aluksen lentoratatietojen lähetystä satelliitti-maayhteyden kautta EPP:tä käyttäen) osana lennonvarmistuksen B2-palveluita.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmiä hyödyntävien lennonjohtajan työasemien ja verkon hallinnoijan järjestelmien on käytettävä lähetettyjä lentoratatietoja. |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmiä hyödyntävien lennonjohtajan työasemien ja verkon hallinnoijan järjestelmien on käytettävä lähetettyjä lentoratatietoja.

| — | Lentotietojen käsittelyjärjestelmien välistä lentoratatietojen vaihtoa ATS-yksiköiden välillä sekä ATS-yksiköiden ja verkon hallinnoijan järjestelmien välillä on tuettava käyttäen FO-tietojen vaihtoa 5 kohdassa määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Lentotietojen käsittelyjärjestelmien välistä lentoratatietojen vaihtoa ATS-yksiköiden välillä sekä ATS-yksiköiden ja verkon hallinnoijan järjestelmien välillä on tuettava käyttäen FO-tietojen vaihtoa 5 kohdassa määritellyn mukaisesti.

6.2   Maantieteellinen soveltamisala

Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintokokonaisuus on otettava käyttöön kaikissa ATS-yksiköissä, jotka tarjoavat ilmaliikennepalveluita siinä ilmatilassa, josta jäsenvaltiot ovat vastuussa ICAOn EUR-alueella.

6.3   Sidosryhmät, joiden on pantava toimintokokonaisuus täytäntöön, ja käyttöönoton tavoitemääräajat

Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien ja verkon hallinnoijan on varmistettava, että ne ottavat alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintokokonaisuuden käyttöön 1. tammikuuta 2025 alkaen.

Käyttöönoton hallintaelimen on kehitettävä kannustimia sisältävä strategia sen varmistamiseksi, että vähintään 20 prosenttiin Euroopan siviili-ilmailukonferenssiin (ECAC) kuuluvista maista (10) ICAOn EUR-alueella, mikä vastaa vähintään 45:tä prosenttia näissä maissa tehtävistä lennoista, asennetaan valmius lähettää ilma-aluksen lentoratatietoja satelliitin kautta maa-asemalle ADS-C EPP:tä käyttäen 1. tammikuuta 2026 alkaen.

6.4   Yhtäaikaisuuden tarve

Alustava lentoratatietojen yhteiskäyttö -toimintokokonaisuuden käyttöönotto on yhteensovitettava sen vuoksi, että toteutuksen viivästyminen saattaa vaikuttaa verkon suorituskykyyn laajalla maantieteellisellä alueella ja lukuisiin sidosryhmiin. Tekniseltä kannalta kohdennettu järjestelmä ja menetelmälliset muutokset on otettava käyttöön yhtä aikaa sen varmistamiseksi, että suorituskykytavoitteet saavutetaan. Tämänkaltainen yhtäaikaistaminen mahdollistaa tavoitteena olevat, edellä 1, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut ATM-toimintokokonaisuuksien muutokset sekä tulevat yhteishankkeet. Kaikkien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, verkon hallinnoijan ja ilmatilan käyttäjien on osallistuttava yhtäaikaistamiseen (ilma- ja maajärjestelmien yhtäaikaistamisen tarve). Avioniikkaa koskevien etenemissuunnitelmien yhtäaikaistaminen ja yhdenmukaisuus — ilmatilan käyttäjien kannalta parhaan taloudellisen tehokkuuden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi — saavutetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välillä tehtyyn siviili-ilmailun tutkimusta ja kehittämistä koskevaan yhteistyöpöytäkirjaan sisältyvien yhteistyösopimusten kautta (11). Lisäksi tähän liittyvä teollistamisvaihe on niin ikään yhtäaikaistettava etenkin toimittavan teollisuuden sekä standardointi- ja sertifiointielinten keskuudessa.

6.5   Keskeiset edellytykset

Tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 29/2009 kuvattu tiedonsiirtovalmius on keskeinen edellytys tälle ATM-toimintokokonaisuudelle.

6.6   Keskinäisriippuvuus muiden ATM-toimintokokonaisuuksien kanssa

| — | Satelliitti-maayhteyteen perustuvia ilma-aluksen lentoratatietoja voidaan käyttää 1 kohdassa kuvatun AMAN-toimintokokonaisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

Satelliitti-maayhteyteen perustuvia ilma-aluksen lentoratatietoja voidaan käyttää 1 kohdassa kuvatun AMAN-toimintokokonaisuuden parantamiseksi.

| — | Satelliitti-maayhteyteen perustuvat lentoratatiedot voidaan yhdistää parannettujen lyhytaikaisten ATFCM-toimien laskentaan ja liikenteen kompleksisuuden arvioinnin automaattiseen tukityökaluun 3 kohdassa täsmennetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Satelliitti-maayhteyteen perustuvat lentoratatiedot voidaan yhdistää parannettujen lyhytaikaisten ATFCM-toimien laskentaan ja liikenteen kompleksisuuden arvioinnin automaattiseen tukityökaluun 3 kohdassa täsmennetyn mukaisesti.

| — | Jos satelliitti-maayhteyteen perustuvia lentoratatietoja on saatavilla, ne tulee yhdistää verkon operaatiosuunnitelmaan 4 kohdassa täsmennetyn mukaisesti TTO-/TTA-aikojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Jos satelliitti-maayhteyteen perustuvia lentoratatietoja on saatavilla, ne tulee yhdistää verkon operaatiosuunnitelmaan 4 kohdassa täsmennetyn mukaisesti TTO-/TTA-aikojen tukemiseksi.

| — | iSWIM-järjestelmän, jota on käsitelty 5 kohdassa, mahdollistaa satelliitti-maayhteyteen perustuvien lentoratatietojen siirron lentotietojen käsittelyjärjestelmästä toiseen ATS-yksiköiden välillä. |
| --- | --- |

—

iSWIM-järjestelmän, jota on käsitelty 5 kohdassa, mahdollistaa satelliitti-maayhteyteen perustuvien lentoratatietojen siirron lentotietojen käsittelyjärjestelmästä toiseen ATS-yksiköiden välillä.

---

(1)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen ilmakuljetussopimukseen.

(2)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään ETA-sopimukseen.

(3)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen ilmakuljetussopimukseen.

(4)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään ETA-sopimukseen.

(5)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen ilmakuljetussopimukseen.

(6)  Edellyttäen, että tämä asetus liitetään ETA-sopimukseen.

(7)  Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Portugali, Ranska, Romania, Slovakia ja Tšekki.

(8)  Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Portugali, Ranska, Romania, Slovakia ja Tšekki

(9)  Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Portugali, Ranska, Romania, Slovakia ja Tšekki.

(10)  Alankomaat, Albania, Armenia, Azerbaidžan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Georgia, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Malta, Moldova, Monaco, Montenegro, Norja, Puola, Portugali, Ranska, Ruotsi, Romania, Saksa, San Marino, Serbia, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Ukraina, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(11)  Liite 1 yhteistyöpöytäkirjaan NAT-I-9406, tehty Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välillä SESAR–NEXTGEN-yhteistyöstä maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden edistämiseksi (EUVL L 89, 5.4.2011, s. 8).

Lisäys

Aluelennonjohtokeskukset:

| — | LONDON ACC CENTRAL |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL

| — | KARLSRUHE UAC |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE EAST + WEST |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST

| — | PARIS EAST |
| --- | --- |

—

PARIS EAST

| — | ROMA ACC |
| --- | --- |

—

ROMA ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC WIEN |
| --- | --- |

—

ACC WIEN

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BEOGRADE ACC |
| --- | --- |

—

BEOGRADE ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUCURESTI ACC |
| --- | --- |

—

BUCURESTI ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDAPEST ACC |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC

| — | ZUERICH ACC |
| --- | --- |

—

ZUERICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

Lähestymisalueet ja tornit:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIS TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | ROMA TMA |
| --- | --- |

—

ROMA TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA APPROACH |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP WIEN |
| --- | --- |

—

APP WIEN

| — | CANARIAS TMA |
| --- | --- |

—

CANARIAS TMA

| — | COPENHAGEN APP |
| --- | --- |

—

COPENHAGEN APP

| — | ZUERICH APP |
| --- | --- |

—

ZUERICH APP

| — | APP BRUSSELS |
| --- | --- |

—

APP BRUSSELS

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINKI APPROACH |
| --- | --- |

—

HELSINKI APPROACH

| — | MANCHESTER APPROACH |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/45

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 717/2014,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (1),

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen (2),

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteet täyttävä julkinen rahoitus on valtiontukea, ja siitä on ilmoitettava komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Perussopimuksen 109 artiklan nojalla neuvosto voi kuitenkin määrittää tukimuodot, jotka vapautetaan tästä ilmoitusvaatimuksesta. Perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio voi antaa tällaisia valtiontukimuotoja koskevia asetuksia. Neuvosto päätti asetuksen (EY) N:o 994/98 nojalla perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti, että vähämerkityksinen tuki voisi olla yksi tällainen tukimuoto. Tämän perusteella vähämerkityksisen tuen, joka on yhdelle yritykselle tietyn ajanjakson aikana myönnettyä tukea, joka ei ylitä tiettyä määrää, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi siihen ei sovelleta ilmoitusmenettelyä. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteet täyttävä julkinen rahoitus on valtiontukea, ja siitä on ilmoitettava komissiolle perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Perussopimuksen 109 artiklan nojalla neuvosto voi kuitenkin määrittää tukimuodot, jotka vapautetaan tästä ilmoitusvaatimuksesta. Perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio voi antaa tällaisia valtiontukimuotoja koskevia asetuksia. Neuvosto päätti asetuksen (EY) N:o 994/98 nojalla perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti, että vähämerkityksinen tuki voisi olla yksi tällainen tukimuoto. Tämän perusteella vähämerkityksisen tuen, joka on yhdelle yritykselle tietyn ajanjakson aikana myönnettyä tukea, joka ei ylitä tiettyä määrää, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi siihen ei sovelleta ilmoitusmenettelyä.

| (2) | Komissio on lukuisissa päätöksissä selventänyt perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen käsitettä. Komissio on myös esittänyt ensin vähämerkityksistä tukea koskevassa tiedonannossaan (3) ja myöhemmin komission asetuksissa (EY) N:o 69/2001 (4) ja (EY) N:o 1998/2006 (5) vähämerkityksiseen tukeen sovellettavaa enimmäismäärää, jonka alapuolella perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, koskevan politiikkansa. Kalastus- ja vesiviljelyala jätettiin kokonaan tai osittain kyseisten asetusten soveltamisalan ulkopuolelle ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelyalalla sovellettavat erityissäännöt ja riski siitä, että jopa alhaiset tukimäärät voisivat täyttää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt perusteet. Komissio on jo hyväksynyt kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevista säännöistä joukon asetuksia, joista viimeisin on komission asetus (EY) N:o 875/2007 (6). Kyseisen asetuksen nojalla katsottiin, ettei yhdelle kalastusalalla toimivalle yritykselle myönnettyjen vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä täyttänyt kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteita, jos se ei ylittänyt 30 000:ta euroa tuensaajaa kohti kolmen verovuoden aikana, eikä jäsenvaltiolle vahvistettua kokonaismäärää, joka oli 2,5 prosenttia kalastusalan vuosituotannosta. Asetuksen (EY) N:o 875/2007 soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella on aiheellista tarkistaa tiettyjä kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ja korvata se. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on lukuisissa päätöksissä selventänyt perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen käsitettä. Komissio on myös esittänyt ensin vähämerkityksistä tukea koskevassa tiedonannossaan (3) ja myöhemmin komission asetuksissa (EY) N:o 69/2001 (4) ja (EY) N:o 1998/2006 (5) vähämerkityksiseen tukeen sovellettavaa enimmäismäärää, jonka alapuolella perussopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, koskevan politiikkansa. Kalastus- ja vesiviljelyala jätettiin kokonaan tai osittain kyseisten asetusten soveltamisalan ulkopuolelle ottaen huomioon kalastus- ja vesiviljelyalalla sovellettavat erityissäännöt ja riski siitä, että jopa alhaiset tukimäärät voisivat täyttää perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt perusteet. Komissio on jo hyväksynyt kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevista säännöistä joukon asetuksia, joista viimeisin on komission asetus (EY) N:o 875/2007 (6). Kyseisen asetuksen nojalla katsottiin, ettei yhdelle kalastusalalla toimivalle yritykselle myönnettyjen vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä täyttänyt kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan perusteita, jos se ei ylittänyt 30 000:ta euroa tuensaajaa kohti kolmen verovuoden aikana, eikä jäsenvaltiolle vahvistettua kokonaismäärää, joka oli 2,5 prosenttia kalastusalan vuosituotannosta. Asetuksen (EY) N:o 875/2007 soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella on aiheellista tarkistaa tiettyjä kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ja korvata se.

| (3) | On aiheellista säilyttää jäsenvaltiossa yhdelle yritykselle kolmen vuoden aikana myönnettävän vähämerkityksisen tuen enimmäismääränä 30 000 euroa. Tämä enimmäismäärä on edelleen tarpeen sen varmistamiseksi, ettei minkään tämän asetuksen mukaisen toimenpiteen voida katsoa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos kaikille kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille kolmen vuoden aikana myönnetyn tällaisen tuen kokonaismäärä ei ylitä kullekin jäsenvaltiolle vahvistettua kumulatiivista määrää, joka on 2,5 prosenttia kalatalousalan eli pyynti-, jalostus- ja vesiviljelytoiminnan vuotuisesta liikevaihdosta (kansallinen yläraja). |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista säilyttää jäsenvaltiossa yhdelle yritykselle kolmen vuoden aikana myönnettävän vähämerkityksisen tuen enimmäismääränä 30 000 euroa. Tämä enimmäismäärä on edelleen tarpeen sen varmistamiseksi, ettei minkään tämän asetuksen mukaisen toimenpiteen voida katsoa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos kaikille kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille kolmen vuoden aikana myönnetyn tällaisen tuen kokonaismäärä ei ylitä kullekin jäsenvaltiolle vahvistettua kumulatiivista määrää, joka on 2,5 prosenttia kalatalousalan eli pyynti-, jalostus- ja vesiviljelytoiminnan vuotuisesta liikevaihdosta (kansallinen yläraja).

| (4) | Sovellettaessa perussopimuksen kilpailusääntöjä yrityksellä tarkoitetaan kaikkia taloudellista toimintaa harjoittavia yksiköitä riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (7). Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että kaikki saman yksikön (oikeudellisessa tai tosiasiallisessa) valvonnassa olevat yksiköt olisi katsottava yhdeksi yritykseksi (8). Tässä asetuksessa olisi oikeusvarmuuden vuoksi ja hallinnollisen rasituksen keventämiseksi vahvistettava tyhjentävä luettelo selkeistä perusteista, joiden perusteella voidaan määrittää, milloin kahta tai useampaa yritystä samassa jäsenvaltiossa on pidettävä yhtenä yrityksenä. Komissio on valinnut komission suosituksen 2003/361/EY (9) ja komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (10) liitteen I sisältämässä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmässä vahvistetuista ”sidosyritysten” määrittelyssä sovellettavista perusteista ne, jotka ovat tarkoituksenmukaisia tätä asetusta sovellettaessa. Perusteet ovat jo viranomaisille tuttuja, ja niitä olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisala huomioon ottaen sekä pk-yrityksiin että suuriin yrityksiin. Perusteiden pitäisi varmistaa, että sidosyritysten joukkoa pidetään yhtenä ainoana yrityksenä sovellettaessa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, mutta sellaisten yritysten, joilla ei ole toisiinsa muuta suhdetta kuin se, että niistä jokaisella on suora yhteys samaan julkiseen elimeen tai samoihin julkisiin elimiin, ei katsota olevan toisiinsa sidoksissa. Saman julkisen elimen tai samojen julkisten elinten määräysvallassa olevien yritysten, joilla voi olla itsenäinen päätösvalta, erityistilanne on sen vuoksi otettu huomioon. |
| --- | --- |

(4)

Sovellettaessa perussopimuksen kilpailusääntöjä yrityksellä tarkoitetaan kaikkia taloudellista toimintaa harjoittavia yksiköitä riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta (7). Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, että kaikki saman yksikön (oikeudellisessa tai tosiasiallisessa) valvonnassa olevat yksiköt olisi katsottava yhdeksi yritykseksi (8). Tässä asetuksessa olisi oikeusvarmuuden vuoksi ja hallinnollisen rasituksen keventämiseksi vahvistettava tyhjentävä luettelo selkeistä perusteista, joiden perusteella voidaan määrittää, milloin kahta tai useampaa yritystä samassa jäsenvaltiossa on pidettävä yhtenä yrityksenä. Komissio on valinnut komission suosituksen 2003/361/EY (9) ja komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (10) liitteen I sisältämässä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmässä vahvistetuista ”sidosyritysten” määrittelyssä sovellettavista perusteista ne, jotka ovat tarkoituksenmukaisia tätä asetusta sovellettaessa. Perusteet ovat jo viranomaisille tuttuja, ja niitä olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisala huomioon ottaen sekä pk-yrityksiin että suuriin yrityksiin. Perusteiden pitäisi varmistaa, että sidosyritysten joukkoa pidetään yhtenä ainoana yrityksenä sovellettaessa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, mutta sellaisten yritysten, joilla ei ole toisiinsa muuta suhdetta kuin se, että niistä jokaisella on suora yhteys samaan julkiseen elimeen tai samoihin julkisiin elimiin, ei katsota olevan toisiinsa sidoksissa. Saman julkisen elimen tai samojen julkisten elinten määräysvallassa olevien yritysten, joilla voi olla itsenäinen päätösvalta, erityistilanne on sen vuoksi otettu huomioon.

| (5) | Ottaen huomioon yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisala sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (11) 5 artiklan d alakohdassa vahvistettu kalastus- ja vesiviljelyalan määritelmä, tätä asetusta olisi sovellettava yrityksiin, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä. |
| --- | --- |

(5)

Ottaen huomioon yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisala sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (11) 5 artiklan d alakohdassa vahvistettu kalastus- ja vesiviljelyalan määritelmä, tätä asetusta olisi sovellettava yrityksiin, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä.

| (6) | Yleisenä periaatteena on, ettei minkäänlaista tukea saa myöntää olosuhteissa, joissa EU:n lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä ei noudateta. Tätä periaatetta sovelletaan myös vähämerkityksisiin tukiin. |
| --- | --- |

(6)

Yleisenä periaatteena on, ettei minkäänlaista tukea saa myöntää olosuhteissa, joissa EU:n lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä ei noudateta. Tätä periaatetta sovelletaan myös vähämerkityksisiin tukiin.

| (7) | Ottaen huomioon tarpeen varmistaa johdonmukaisuus yhteisen kalastuspolitiikan ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tavoitteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä erityisesti tuki kalastusalusten hankkimiseen, tuki kalastusaluksen pääkoneen tai apukoneiden nykyaikaistamiseen tai korvaamiseen sekä tuki toimiin, jotka Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (12) 13 artiklan mukaan ovat tukeen kelpaamattomia. |
| --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon tarpeen varmistaa johdonmukaisuus yhteisen kalastuspolitiikan ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston tavoitteiden kanssa, tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä erityisesti tuki kalastusalusten hankkimiseen, tuki kalastusaluksen pääkoneen tai apukoneiden nykyaikaistamiseen tai korvaamiseen sekä tuki toimiin, jotka Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (12) 13 artiklan mukaan ovat tukeen kelpaamattomia.

| (8) | Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että silloin kun unioni on päättänyt tiettyä maatalouden alaa koskevan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönotosta, jäsenvaltioilla on velvollisuus pidättyä sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka saattaisivat poiketa markkinajärjestelystä tai haitata sitä (13). Tätä periaatetta sovelletaan myös kalastus- ja vesiviljelyalaan. Sen vuoksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tukeen, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän mukaan. Sitä ei myöskään pitäisi soveltaa tukeen, johon liittyy velvoite jakaa tuki alkutuottajien kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että silloin kun unioni on päättänyt tiettyä maatalouden alaa koskevan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönotosta, jäsenvaltioilla on velvollisuus pidättyä sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka saattaisivat poiketa markkinajärjestelystä tai haitata sitä (13). Tätä periaatetta sovelletaan myös kalastus- ja vesiviljelyalaan. Sen vuoksi tätä asetusta ei pitäisi soveltaa tukeen, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän mukaan. Sitä ei myöskään pitäisi soveltaa tukeen, johon liittyy velvoite jakaa tuki alkutuottajien kanssa.

| (9) | Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa vientitukeen tai tukeen, jonka ehtona on käyttää kotimaisia tuotteita tuontituotteiden sijaan. Sitä ei varsinkaan pitäisi soveltaa tukeen, jolla rahoitetaan jakeluverkon perustamista ja toimintaa muissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Tuki messujen osallistumiskustannuksiin tai sellaisista selvityksistä tai konsulttipalveluista aiheutuviin kustannuksiin, joita tarvitaan uuden tai olemassa olevan tuotteen tuomiseksi uusille markkinoille toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, ei yleensä ole vientitukea. |
| --- | --- |

(9)

Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa vientitukeen tai tukeen, jonka ehtona on käyttää kotimaisia tuotteita tuontituotteiden sijaan. Sitä ei varsinkaan pitäisi soveltaa tukeen, jolla rahoitetaan jakeluverkon perustamista ja toimintaa muissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Tuki messujen osallistumiskustannuksiin tai sellaisista selvityksistä tai konsulttipalveluista aiheutuviin kustannuksiin, joita tarvitaan uuden tai olemassa olevan tuotteen tuomiseksi uusille markkinoille toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, ei yleensä ole vientitukea.

| (10) | Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös muilla aloilla tai harjoittaa muita toimintoja, jotka kuuluvat komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (14) soveltamisalaan, mainitun asetuksen säännöksiä olisi sovellettava kyseisten muiden alojen tai toimintojen osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei kalastus- ja vesiviljelyalan toiminta hyödy mainitun asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta. |
| --- | --- |

(10)

Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös muilla aloilla tai harjoittaa muita toimintoja, jotka kuuluvat komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (14) soveltamisalaan, mainitun asetuksen säännöksiä olisi sovellettava kyseisten muiden alojen tai toimintojen osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei kalastus- ja vesiviljelyalan toiminta hyödy mainitun asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

| (11) | Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii tai harjoittaa toimintoja myös maataloustuotteiden alkutuotannon alalla, tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan ensin mainitun alaan tai toiminnan osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei maataloustuotteiden alkutuotanto hyödy tämän asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta. |
| --- | --- |

(11)

Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii tai harjoittaa toimintoja myös maataloustuotteiden alkutuotannon alalla, tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan ensin mainitun alaan tai toiminnan osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei maataloustuotteiden alkutuotanto hyödy tämän asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

| (12) | Tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt sen varmistamiseksi, että ei ole mahdollista kiertää erityisissä asetuksissa tai komission päätöksissä säädettyjä tuen enimmäisintensiteettejä. Siinä olisi myös säädettävä selkeistä tuen kasautumista koskevista säännöistä, joita on helppo soveltaa. |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa olisi vahvistettava säännöt sen varmistamiseksi, että ei ole mahdollista kiertää erityisissä asetuksissa tai komission päätöksissä säädettyjä tuen enimmäisintensiteettejä. Siinä olisi myös säädettävä selkeistä tuen kasautumista koskevista säännöistä, joita on helppo soveltaa.

| (13) | Tätä asetusta sovellettaessa huomioon otettavalla kolmen vuoden jaksolla tilannetta olisi tarkasteltava jatkuvasti siten, että aina uuden vähämerkityksisen tuen myöntämisen yhteydessä otetaan huomioon kuluvan verovuoden sekä kahden edeltävän verovuoden aikana myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(13)

Tätä asetusta sovellettaessa huomioon otettavalla kolmen vuoden jaksolla tilannetta olisi tarkasteltava jatkuvasti siten, että aina uuden vähämerkityksisen tuen myöntämisen yhteydessä otetaan huomioon kuluvan verovuoden sekä kahden edeltävän verovuoden aikana myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä.

| (14) | Tässä asetuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta katsoa jonkin muun kuin tässä asetuksessa vahvistetun syyn perusteella, että toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, esimerkiksi siitä syystä, että toimenpide noudattaa markkinataloussijoittajaperiaatetta tai siihen ei sisälly valtion varojen siirtoa. Erityisesti komission keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, ei ole valtiontukea eikä sitä pitäisi ottaa huomioon määritettäessä, onko asianomaista enimmäismäärää tai kansallista ylärajaa noudatettu. |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta katsoa jonkin muun kuin tässä asetuksessa vahvistetun syyn perusteella, että toimenpide ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, esimerkiksi siitä syystä, että toimenpide noudattaa markkinataloussijoittajaperiaatetta tai siihen ei sisälly valtion varojen siirtoa. Erityisesti komission keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, ei ole valtiontukea eikä sitä pitäisi ottaa huomioon määritettäessä, onko asianomaista enimmäismäärää tai kansallista ylärajaa noudatettu.

| (15) | Avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan vähämerkityksiseen tukeen, jonka osalta on mahdollista laskea etukäteen tarkka bruttoavustusekvivalentti tarvitsematta tehdä riskinarviointia (”läpinäkyvä tuki”). Tällainen tarkka laskelma voidaan tehdä esimerkiksi avustusten, korkotukien ja rajattujen verovapautusten tai muiden sellaisten välineiden osalta, joille on määrätty yläraja, jolla voidaan varmistaa, ettei sovellettavaa enimmäismäärää ylitetä. Ylärajan määrääminen tarkoittaa sitä, että niin kauan kuin tuen tarkka määrä ei ole tai ei vielä ole tiedossa, jäsenvaltion on oletettava, että tuen määrä vastaa ylärajaa, jotta voidaan varmistaa, että useat tukitoimenpiteet yhdessä eivät ylitä tässä asetuksessa vahvistettua enimmäismäärää, ja soveltaa kasautumista koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(15)

Avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja tehokkaan seurannan varmistamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava ainoastaan vähämerkityksiseen tukeen, jonka osalta on mahdollista laskea etukäteen tarkka bruttoavustusekvivalentti tarvitsematta tehdä riskinarviointia (”läpinäkyvä tuki”). Tällainen tarkka laskelma voidaan tehdä esimerkiksi avustusten, korkotukien ja rajattujen verovapautusten tai muiden sellaisten välineiden osalta, joille on määrätty yläraja, jolla voidaan varmistaa, ettei sovellettavaa enimmäismäärää ylitetä. Ylärajan määrääminen tarkoittaa sitä, että niin kauan kuin tuen tarkka määrä ei ole tai ei vielä ole tiedossa, jäsenvaltion on oletettava, että tuen määrä vastaa ylärajaa, jotta voidaan varmistaa, että useat tukitoimenpiteet yhdessä eivät ylitä tässä asetuksessa vahvistettua enimmäismäärää, ja soveltaa kasautumista koskevia sääntöjä.

| (16) | Avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja vähämerkityksiselle tuelle asetetun enimmäismäärän asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi sovellettava samaa laskentamenetelmää. Laskemisen helpottamiseksi tukimäärät, jotka eivät ole raha-avustuksia, olisi muunnettava bruttoavustusekvivalentiksi. Muiden kuin avustuksina myönnettävien läpinäkyvien tukien tai useissa erissä maksettavien tukien bruttoavustusekvivalentti on laskettava tällaisen tuen myöntämishetkellä voimassa olevien markkinakorkojen perusteella. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen, avoimen ja yksinkertaisen soveltamisen vuoksi tässä asetuksessa tarkoitettuina markkinakorkoina olisi käytettävä viitekorkoja, sellaisina kuin ne on vahvistettu komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (15). |
| --- | --- |

(16)

Avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja vähämerkityksiselle tuelle asetetun enimmäismäärän asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikkien jäsenvaltioiden olisi sovellettava samaa laskentamenetelmää. Laskemisen helpottamiseksi tukimäärät, jotka eivät ole raha-avustuksia, olisi muunnettava bruttoavustusekvivalentiksi. Muiden kuin avustuksina myönnettävien läpinäkyvien tukien tai useissa erissä maksettavien tukien bruttoavustusekvivalentti on laskettava tällaisen tuen myöntämishetkellä voimassa olevien markkinakorkojen perusteella. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen, avoimen ja yksinkertaisen soveltamisen vuoksi tässä asetuksessa tarkoitettuina markkinakorkoina olisi käytettävä viitekorkoja, sellaisina kuin ne on vahvistettu komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (15).

| (17) | Lainoista koostuvaa tukea, myös lainojen muodossa myönnettävää vähämerkityksistä riskirahoitustukea, olisi pidettävä läpinäkyvänä vähämerkityksisenä tukena, jos bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämishetkellä voimassa olevan markkinakoron perusteella. Jotta voitaisiin yksinkertaistaa lyhytaikaisten pienten lainojen käsittelyä, tähän asetukseen olisi sisällyttävä selkeä sääntö, jota on helppo soveltaa ja jossa otetaan huomioon sekä lainan määrä että sen kesto. Komission kokemuksen perusteella sellaisten lainojen tapauksessa, jotka on suojattu vähintään 50 prosenttia lainasta kattavalla vakuudella ja joiden määrä on enintään 150 000 euroa ja kesto enintään viisi vuotta tai määrä enintään 75 000 euroa ja kesto enintään kymmenen vuotta, bruttoavustusekvivalentin voidaan katsoa olevan vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää pienempi. Koska sellaisille yrityksille, jotka eivät ehkä voi maksaa takaisin lainaa, myönnettävän tuen bruttoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyy vaikeuksia, tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(17)

Lainoista koostuvaa tukea, myös lainojen muodossa myönnettävää vähämerkityksistä riskirahoitustukea, olisi pidettävä läpinäkyvänä vähämerkityksisenä tukena, jos bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämishetkellä voimassa olevan markkinakoron perusteella. Jotta voitaisiin yksinkertaistaa lyhytaikaisten pienten lainojen käsittelyä, tähän asetukseen olisi sisällyttävä selkeä sääntö, jota on helppo soveltaa ja jossa otetaan huomioon sekä lainan määrä että sen kesto. Komission kokemuksen perusteella sellaisten lainojen tapauksessa, jotka on suojattu vähintään 50 prosenttia lainasta kattavalla vakuudella ja joiden määrä on enintään 150 000 euroa ja kesto enintään viisi vuotta tai määrä enintään 75 000 euroa ja kesto enintään kymmenen vuotta, bruttoavustusekvivalentin voidaan katsoa olevan vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää pienempi. Koska sellaisille yrityksille, jotka eivät ehkä voi maksaa takaisin lainaa, myönnettävän tuen bruttoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyy vaikeuksia, tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisiin yrityksiin.

| (18) | Pääomapanoksista koostuva tuki pitäisi katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos julkisyhteisön panoksen kokonaismäärä on enintään vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä. Riskirahoitusta koskevissa suuntaviivoissa (16) tarkoitetuista oman pääoman ehtoisten tai luonteisten sijoitusten muotoisista riskirahoitustoimenpiteistä koostuvaa tukea ei pitäisi katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, ellei kyseisellä toimenpiteellä anneta pääomaa enintään vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

(18)

Pääomapanoksista koostuva tuki pitäisi katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos julkisyhteisön panoksen kokonaismäärä on enintään vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä. Riskirahoitusta koskevissa suuntaviivoissa (16) tarkoitetuista oman pääoman ehtoisten tai luonteisten sijoitusten muotoisista riskirahoitustoimenpiteistä koostuvaa tukea ei pitäisi katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, ellei kyseisellä toimenpiteellä anneta pääomaa enintään vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä.

| (19) | Takauksista koostuva tuki, mukaan lukien takausten muodossa myönnettävä vähämerkityksinen riskirahoitustuki, olisi katsottava läpinäkyväksi, jos bruttoavustusekvivalentti on laskettu komission tiedonannossa kyseisen kaltaisille yrityksille vahvistettujen safe harbour -maksujen perusteella (17). Jotta voitaisiin yksinkertaistaa sellaisten lyhytaikaisten takausten käsittelyä, joilla taataan enintään 80 prosenttia suhteellisen pienestä lainasta, tähän asetukseen olisi sisällyttävä selkeä sääntö, jota on helppo soveltaa ja jossa otetaan huomioon sekä takauksen kohteena olevan lainan määrä että takauksen kesto. Tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisten liiketoimien takauksiin, joissa ei ole kyse lainasta, kuten omaan pääomaan kohdistuvien liiketoimien takauksiin. Kun takaus kattaa enintään 80 prosenttia sen kohteena olevasta lainasta, taattu määrä on enintään 225 000 euroa ja takauksen kesto enintään viisi vuotta, voidaan katsoa, ettei takauksen bruttoavustusekvivalentti ylitä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää. Näin on myös silloin, kun takaus kattaa enintään 80 prosenttia sen kohteena olevasta lainasta, taattu määrä on enintään 112 500 euroa ja takauksen kesto enintään kymmenen vuotta. Lisäksi jäsenvaltiot voivat käyttää takauksen bruttoavustusekvivalentin laskemiseen menetelmää, joka on jo ilmoitettu komissiolle jonkin muun, tuolloin sovelletun valtiontukia koskevan komission asetuksen nojalla ja jonka komissio on hyväksynyt olevan takaustiedonannon tai sitä seuraavan tiedonannon mukainen edellyttäen, että hyväksytty menetelmä koskee nimenomaisesti sellaista takaustyyppiä ja kohteena olevaa liiketoimityyppiä, johon tätä asetusta sovelletaan. Koska sellaisille yrityksille, jotka eivät ehkä voi maksaa takaisin lainaa, myönnettävän tuen bruttoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyy vaikeuksia, tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(19)

Takauksista koostuva tuki, mukaan lukien takausten muodossa myönnettävä vähämerkityksinen riskirahoitustuki, olisi katsottava läpinäkyväksi, jos bruttoavustusekvivalentti on laskettu komission tiedonannossa kyseisen kaltaisille yrityksille vahvistettujen safe harbour -maksujen perusteella (17). Jotta voitaisiin yksinkertaistaa sellaisten lyhytaikaisten takausten käsittelyä, joilla taataan enintään 80 prosenttia suhteellisen pienestä lainasta, tähän asetukseen olisi sisällyttävä selkeä sääntö, jota on helppo soveltaa ja jossa otetaan huomioon sekä takauksen kohteena olevan lainan määrä että takauksen kesto. Tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisten liiketoimien takauksiin, joissa ei ole kyse lainasta, kuten omaan pääomaan kohdistuvien liiketoimien takauksiin. Kun takaus kattaa enintään 80 prosenttia sen kohteena olevasta lainasta, taattu määrä on enintään 225 000 euroa ja takauksen kesto enintään viisi vuotta, voidaan katsoa, ettei takauksen bruttoavustusekvivalentti ylitä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää. Näin on myös silloin, kun takaus kattaa enintään 80 prosenttia sen kohteena olevasta lainasta, taattu määrä on enintään 112 500 euroa ja takauksen kesto enintään kymmenen vuotta. Lisäksi jäsenvaltiot voivat käyttää takauksen bruttoavustusekvivalentin laskemiseen menetelmää, joka on jo ilmoitettu komissiolle jonkin muun, tuolloin sovelletun valtiontukia koskevan komission asetuksen nojalla ja jonka komissio on hyväksynyt olevan takaustiedonannon tai sitä seuraavan tiedonannon mukainen edellyttäen, että hyväksytty menetelmä koskee nimenomaisesti sellaista takaustyyppiä ja kohteena olevaa liiketoimityyppiä, johon tätä asetusta sovelletaan. Koska sellaisille yrityksille, jotka eivät ehkä voi maksaa takaisin lainaa, myönnettävän tuen bruttoavustusekvivalentin määrittämiseen liittyy vaikeuksia, tätä sääntöä ei pitäisi soveltaa sellaisiin yrityksiin.

| (20) | Jos vähämerkityksistä tukea koskeva ohjelma pannaan täytäntöön rahoituksen välittäjien kautta, olisi varmistettava, että ne eivät saa valtiontukea. Tämä on mahdollista esimerkiksi siten, että valtion takauksista hyötyviä rahoituksen välittäjiä vaaditaan maksamaan markkinaehtoinen takausmaksu tai siirtämään mahdollinen etu täysimääräisesti lopullisille tuensaajille, taikka noudattamalla vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ja muita tämän asetuksen edellytyksiä myös välittäjien tasolla. |
| --- | --- |

(20)

Jos vähämerkityksistä tukea koskeva ohjelma pannaan täytäntöön rahoituksen välittäjien kautta, olisi varmistettava, että ne eivät saa valtiontukea. Tämä on mahdollista esimerkiksi siten, että valtion takauksista hyötyviä rahoituksen välittäjiä vaaditaan maksamaan markkinaehtoinen takausmaksu tai siirtämään mahdollinen etu täysimääräisesti lopullisille tuensaajille, taikka noudattamalla vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ja muita tämän asetuksen edellytyksiä myös välittäjien tasolla.

| (21) | Komissio voi jäsenvaltion ilmoituksen yhteydessä tarkastella, muodostaako tukitoimenpide, joka ei ole avustus, laina, takaus, pääomapanos tai oman pääoman ehtoisen tai luonteisen sijoituksen muotoinen riskirahoitustoimenpide, bruttoavustusekvivalentin, joka ei ylitä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ja joka sen vuoksi voisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(21)

Komissio voi jäsenvaltion ilmoituksen yhteydessä tarkastella, muodostaako tukitoimenpide, joka ei ole avustus, laina, takaus, pääomapanos tai oman pääoman ehtoisen tai luonteisen sijoituksen muotoinen riskirahoitustoimenpide, bruttoavustusekvivalentin, joka ei ylitä vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää ja joka sen vuoksi voisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (22) | Komission velvollisuutena on varmistaa, että valtiontukisääntöjä noudatetaan, ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun yhteistyöperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi edistettävä tämän tehtävän suorittamista ottamalla käyttöön tarvittavat välineet sen varmistamiseksi, ettei yhdelle yritykselle vähämerkityksistä tukea koskevan säännön nojalla myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä ylitä sallittua enimmäismäärää. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi vähämerkityksistä tukea myöntäessään ilmoitettava kyseiselle yritykselle myönnettävän vähämerkityksisen tuen määrä ja että se on luonteeltaan vähämerkityksistä, ja viitattava suoraan tähän asetukseen. Jäsenvaltioilta olisi edellytettävä myönnetyn tuen valvontaa sen varmistamiseksi, että asianomaisia enimmäismääriä ei ylitetä ja että kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan. Tämän velvoitteen noudattamiseksi asianomaisen jäsenvaltion olisi ennen tällaisen tuen myöntämistä saatava yritykseltä ilmoitus muusta tämän asetuksen tai muiden vähämerkityksisestä tuesta annettujen asetusten soveltamisalaan kuuluvasta asianomaisen verovuoden ja kahden sitä edeltävän verovuoden aikana saadusta vähämerkityksisestä tuesta. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltioiden olisi voitava perustaa keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot myönnetystä vähämerkityksisestä tuesta, ja tarkastaa, että uusi myönnetty tuki ei ylitä asianomaista enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(22)

Komission velvollisuutena on varmistaa, että valtiontukisääntöjä noudatetaan, ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun yhteistyöperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden olisi edistettävä tämän tehtävän suorittamista ottamalla käyttöön tarvittavat välineet sen varmistamiseksi, ettei yhdelle yritykselle vähämerkityksistä tukea koskevan säännön nojalla myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä ylitä sallittua enimmäismäärää. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi vähämerkityksistä tukea myöntäessään ilmoitettava kyseiselle yritykselle myönnettävän vähämerkityksisen tuen määrä ja että se on luonteeltaan vähämerkityksistä, ja viitattava suoraan tähän asetukseen. Jäsenvaltioilta olisi edellytettävä myönnetyn tuen valvontaa sen varmistamiseksi, että asianomaisia enimmäismääriä ei ylitetä ja että kasautumista koskevia sääntöjä noudatetaan. Tämän velvoitteen noudattamiseksi asianomaisen jäsenvaltion olisi ennen tällaisen tuen myöntämistä saatava yritykseltä ilmoitus muusta tämän asetuksen tai muiden vähämerkityksisestä tuesta annettujen asetusten soveltamisalaan kuuluvasta asianomaisen verovuoden ja kahden sitä edeltävän verovuoden aikana saadusta vähämerkityksisestä tuesta. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltioiden olisi voitava perustaa keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot myönnetystä vähämerkityksisestä tuesta, ja tarkastaa, että uusi myönnetty tuki ei ylitä asianomaista enimmäismäärää.

| (23) | Ennen uuden vähämerkityksisen tuen myöntämistä kunkin jäsenvaltion olisi tarkistettava, ettei vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä tai kansallinen yläraja ylity kyseisessä jäsenvaltiossa uuden vähämerkityksisen tuen myötä ja että muut tämän asetuksen edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(23)

Ennen uuden vähämerkityksisen tuen myöntämistä kunkin jäsenvaltion olisi tarkistettava, ettei vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä tai kansallinen yläraja ylity kyseisessä jäsenvaltiossa uuden vähämerkityksisen tuen myötä ja että muut tämän asetuksen edellytykset täyttyvät.

| (24) | Tämän asetuksen soveltamisaikaa olisi rajoitettava ottaen huomioon komission saama kokemus ja erityisesti tarve tarkistaa säännöllisesti valtiontukipolitiikkaa. Jos tämän asetuksen voimassaolo päättyy eikä sitä jatketa, jäsenvaltioilla olisi oltava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia vähämerkityksisiä tukia koskeva kuuden kuukauden siirtymäkausi, |
| --- | --- |

(24)

Tämän asetuksen soveltamisaikaa olisi rajoitettava ottaen huomioon komission saama kokemus ja erityisesti tarve tarkistaa säännöllisesti valtiontukipolitiikkaa. Jos tämän asetuksen voimassaolo päättyy eikä sitä jatketa, jäsenvaltioilla olisi oltava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia vähämerkityksisiä tukia koskeva kuuden kuukauden siirtymäkausi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille myönnettävään tukeen, lukuun ottamatta

| a) | tukea, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella; |
| --- | --- |

a)

tukea, jonka määrä vahvistetaan ostettujen tai markkinoille saatettujen tuotteiden hinnan tai määrän perusteella;

| b) | tukea kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientiin eli tukea, joka liittyy suoraan vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin; |
| --- | --- |

b)

tukea kolmansiin maihin tai jäsenvaltioihin suuntautuvaan vientiin eli tukea, joka liittyy suoraan vientimääriin, jakeluverkon perustamiseen ja toimintaan tai muihin vientitoimintaan liittyviin juokseviin kustannuksiin;

| c) | tukea, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella; |
| --- | --- |

c)

tukea, jolla suositaan kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella;

| d) | tukea kalastusalusten hankkimiseen; |
| --- | --- |

d)

tukea kalastusalusten hankkimiseen;

| e) | tukea kalastusaluksen pääkoneen tai apukoneiden nykyaikaistamiseen tai korvaamiseen; |
| --- | --- |

e)

tukea kalastusaluksen pääkoneen tai apukoneiden nykyaikaistamiseen tai korvaamiseen;

| f) | tukea aluksen kalastuskapasiteettiä lisääviin toimiin tai laitteisiin, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa; |
| --- | --- |

f)

tukea aluksen kalastuskapasiteettiä lisääviin toimiin tai laitteisiin, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa;

| g) | tukea uusien kalastusalusten rakentamiseen tai kalastusalusten tuontiin; |
| --- | --- |

g)

tukea uusien kalastusalusten rakentamiseen tai kalastusalusten tuontiin;

| h) | tukea kalastustoiminnan väliaikaiseen tai pysyvään lopettamiseen, ellei asetuksessa (EU) N:o 508/2014 erityisesti toisin säädetä; |
| --- | --- |

h)

tukea kalastustoiminnan väliaikaiseen tai pysyvään lopettamiseen, ellei asetuksessa (EU) N:o 508/2014 erityisesti toisin säädetä;

| i) | tukea koekalastuksen; |
| --- | --- |

i)

tukea koekalastuksen;

| j) | tukea yrityksen omistuksen siirtämiseen; |
| --- | --- |

j)

tukea yrityksen omistuksen siirtämiseen;

| k) | tukea suoriin istutuksiin, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta. |
| --- | --- |

k)

tukea suoriin istutuksiin, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta.

2.   Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös yhdellä tai useammalla muulla alalla tai harjoittaa muita toimintoja, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 1407/2013 soveltamisalaan, mainittua asetusta olisi sovellettava viimeksi mainittujen alojen tai toimintojen osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei kalastus- ja vesiviljelyalalla harjoitettava toiminta hyödy mainitun asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

3.   Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös maataloustuotteiden alkutuotannossa, joka kuuluu komission asetuksen (EU) N:o 1408/2013 (18) soveltamisalaan, tätä asetusta sovelletaan ensin mainitun alan osalta myönnettyyn tukeen edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei maataloustuotteiden alkutuotanto hyödy mainitun asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’kalastus- ja vesiviljelyalan yrityksillä’ yrityksiä, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä; |
| --- | --- |

a)

’kalastus- ja vesiviljelyalan yrityksillä’ yrityksiä, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuotannossa, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä;

| b) | ’kalastus- ja vesiviljelytuotteilla’ asetuksen (EU) N:o 1379/2013 5 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita; |
| --- | --- |

b)

’kalastus- ja vesiviljelytuotteilla’ asetuksen (EU) N:o 1379/2013 5 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita;

| c) | ’jalostamisella ja kaupan pitämisellä’ kaikkia purkamisen tai pyydystämisen ja lopputuotevaiheen väliin sijoittuvia käsittely-, tuotanto- ja jakelutoimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

’jalostamisella ja kaupan pitämisellä’ kaikkia purkamisen tai pyydystämisen ja lopputuotevaiheen väliin sijoittuvia käsittely-, tuotanto- ja jakelutoimenpiteitä.

2.   ’Yhteen yritykseen’ sisältyvät tätä asetusta sovellettaessa kaikki yritykset, joiden välillä vallitsee vähintään yksi seuraavista suhteista:

| a) | yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä; |
| --- | --- |

a)

yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä;

| b) | yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön; |
| --- | --- |

b)

yritys on oikeutettu asettamaan tai erottamaan toisen yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenten enemmistön;

| c) | yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla; |
| --- | --- |

c)

yrityksellä on oikeus käyttää määräysvaltaa toisessa yrityksessä tämän kanssa tehdyn sopimuksen taikka tämän perustamiskirjan, yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen määräyksen nojalla;

| d) | toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä. |
| --- | --- |

d)

toisen yrityksen osakkeenomistajana tai jäsenenä olevan yrityksen hallinnassa on toisen yrityksen muiden osakkeenomistajien tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla yksin enemmistö kyseisen yrityksen osakkeenomistajien tai jäsenten äänimäärästä.

Yritykset, joilla on jokin ensimmäisen alakohdan a–d alakohdassa tarkoitetuista suhteista yhden tai useamman toisen yrityksen kautta, katsotaan myös yhdeksi yritykseksi.

3 artikla

Vähämerkityksinen tuki

1.   Tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita eikä niihin sen vuoksi sovelleta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, jos ne täyttävät tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset.

2.   Jäsenvaltion yhdelle kalastus- ja vesiviljelyalan yritykselle myöntämän vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä ei saa olla yli 30 000 euroa minkään kolmen verovuoden jakson aikana.

3.   Jäsenvaltion kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä ei saa ylittää kolmen verovuoden pituisen jakson aikana liitteessä vahvistettua kansallista ylärajaa.

4.   Vähämerkityksinen tuki katsotaan myönnetyksi sillä hetkellä, kun yritykselle annetaan laillinen oikeus tukeen asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, riippumatta ajankohdasta, jolloin vähämerkityksinen tuki maksetaan yritykselle.

5.   Edellä 2 kohdassa vahvistettua enimmäismäärää ja 3 kohdassa tarkoitettua kansallista ylärajaa sovelletaan riippumatta vähämerkityksisen tuen muodosta tai tarkoituksesta sekä siitä, rahoitetaanko jäsenvaltion myöntämä tuki kokonaan tai osittain unionin varoista. Kolmen verovuoden jakso määräytyy yrityksen kyseisessä jäsenvaltiossa soveltamien verovuosien perusteella.

6.   Edellä 2 kohdassa vahvistetun enimmäismäärän ja 3 kohdassa tarkoitetun kansallisen ylärajan soveltamiseksi tuki ilmaistaan käteisavustuksena. Kaikkien käytettävien lukujen on oltava bruttomääriä, toisin sanoen ne on ilmoitettava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tukea myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määrä on tuen bruttoavustusekvivalentti.

Useassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämisajankohdan mukaiseen arvoon. Diskonttauksessa käytettävä korko on myöntämisen aikaan sovellettava diskonttokorko.

7.   Jos 2 kohdassa vahvistettu enimmäismäärä tai 3 kohdassa tarkoitettu kansallinen yläraja ylittyy uuden vähämerkityksisen tuen myöntämisen vuoksi, uuteen tukeen ei saa soveltaa tätä asetusta.

8.   Sulautumisten ja yrityskauppojen tapauksessa kaikki aikaisemmin jollekin sulautuvista yrityksistä myönnetty vähämerkityksinen tuki on otettava huomioon määritettäessä, ylittääkö uudelle yritykselle tai ostajayritykselle myönnettävä uusi vähämerkityksinen tuki enimmäismäärän tai kansallisen ylärajan. Ennen sulautumaa tai yrityskauppaa sääntöjenmukaisesti myönnetty vähämerkityksinen tuki säilyy laillisena.

9.   Jos yksi yritys jaetaan kahdeksi tai useammaksi erilliseksi yritykseksi, ennen jakoa myönnetty vähämerkityksinen tuki on kohdennettava tuesta hyötyneelle yritykselle, eli periaatteessa yritykselle, joka ottaa hoitaakseen toiminnot, joihin vähämerkityksinen tuki käytettiin. Jos tällainen kohdentaminen ei ole mahdollista, vähämerkityksinen tuki on kohdennettava suhteessa uusien yritysten pääoman kirjanpitoarvoon sinä päivänä, jona jakaminen tapahtui.

4 artikla

Bruttoavustusekvivalentin laskeminen

1.   Tätä asetusta sovelletaan ainoastaan tukeen, jonka osalta on mahdollista laskea etukäteen tarkka bruttoavustusekvivalentti tarvitsematta tehdä riskinarviointia (”läpinäkyvä tuki”).

2.   Avustuksista tai korkotuista koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi.

3.   Lainoista koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, jos

| a) | edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi eikä se täytä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä. Jos kyseessä on suuri yritys, edunsaajan tilanteen on vastattava vähintään luottoluokitusta B-; ja |
| --- | --- |

a)

edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi eikä se täytä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä. Jos kyseessä on suuri yritys, edunsaajan tilanteen on vastattava vähintään luottoluokitusta B-; ja

| b) | lainan vakuudet kattavat vähintään 50 prosenttia lainasta ja lainan määrä on 150 000 euroa viiden vuoden aikana tai 75 000 euroa kymmenen vuoden aikana; jos lainan määrä on näitä määriä pienempi ja/tai se myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, lainan bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta asianomaisesta enimmäismäärästä; tai |
| --- | --- |

b)

lainan vakuudet kattavat vähintään 50 prosenttia lainasta ja lainan määrä on 150 000 euroa viiden vuoden aikana tai 75 000 euroa kymmenen vuoden aikana; jos lainan määrä on näitä määriä pienempi ja/tai se myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, lainan bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta asianomaisesta enimmäismäärästä; tai

| c) | bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämisen aikaan sovellettavan viitekoron perusteella. |
| --- | --- |

c)

bruttoavustusekvivalentti on laskettu tuen myöntämisen aikaan sovellettavan viitekoron perusteella.

4.   Pääomapanoksista koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos julkisyhteisön panoksen kokonaismäärä on enintään 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettu vähämerkityksisen tuen enimmäismäärä.

5.   Oman pääoman ehtoisten tai luonteisten sijoitusten muotoisista riskirahoitustoimenpiteistä koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos yhdelle yritykselle annettu pääoma ei ylitä 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettua vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.

6.   Takauksista koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, jos

| a) | edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi eikä se täytä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä. Jos kyseessä on suuri yritys, edunsaajan tilanteen on vastattava vähintään luottoluokitusta B-; ja |
| --- | --- |

a)

edunsaajaa ei ole asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi eikä se täytä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle velkojien pyynnöstä. Jos kyseessä on suuri yritys, edunsaajan tilanteen on vastattava vähintään luottoluokitusta B-; ja

| b) | takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja taattu määrä on enintään 225 000 euroa ja takauksen kesto on viisi vuotta tai taattu määrä on enintään 112 500 euroa ja takauksen kesto on kymmenen vuotta; jos taattu määrä on näitä määriä pienempi ja/tai takaus myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, takauksen bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta asianomaisesta enimmäismäärästä; tai |
| --- | --- |

b)

takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja taattu määrä on enintään 225 000 euroa ja takauksen kesto on viisi vuotta tai taattu määrä on enintään 112 500 euroa ja takauksen kesto on kymmenen vuotta; jos taattu määrä on näitä määriä pienempi ja/tai takaus myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, takauksen bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta asianomaisesta enimmäismäärästä; tai

| c) | bruttoavustusekvivalentti on laskettu komission tiedonannossa vahvistettujen safe harbour -maksujen perusteella; tai |
| --- | --- |

c)

bruttoavustusekvivalentti on laskettu komission tiedonannossa vahvistettujen safe harbour -maksujen perusteella; tai

| d) | ennen takauksen täytäntöönpanoa






  i) | bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävä menetelmä on jo ilmoitettu komissiolle jonkin muun, tuolloin sovelletun valtiontukia koskevan komission asetuksen nojalla ja komissio on hyväksynyt sen olevan takaustiedonannon tai sitä seuraavan tiedonannon mukainen, ja |
| --- | --- | --- |

d)

ennen takauksen täytäntöönpanoa

i)

bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävä menetelmä on jo ilmoitettu komissiolle jonkin muun, tuolloin sovelletun valtiontukia koskevan komission asetuksen nojalla ja komissio on hyväksynyt sen olevan takaustiedonannon tai sitä seuraavan tiedonannon mukainen, ja

| ii) | kyseinen menetelmä koskee nimenomaisesti sellaista takaustyyppiä ja kohteena olevaa liiketoimityyppiä, johon tätä asetusta sovelletaan. |
| --- | --- |

ii)

kyseinen menetelmä koskee nimenomaisesti sellaista takaustyyppiä ja kohteena olevaa liiketoimityyppiä, johon tätä asetusta sovelletaan.

7.   Muista välineistä koostuva tuki katsotaan läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi, jos välineessä määrätään ylärajasta, jolla voidaan varmistaa, että enimmäismäärää ei ylitetä.

5 artikla

Tuen kasautuminen

1.   Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös yhdellä tai useammalla asetuksen (EU) N:o 1407/2013 soveltamisalaan kuuluvalla alalla tai kuuluvissa toiminnoissa, kalastus- ja vesiviljelyalan toimintoihin tämän asetuksen mukaisesti myönnettävä vähämerkityksinen tuki saa kasautua jälkimmäisille aloille tai toiminnoille myönnettävän vähämerkityksisen tuen kanssa asetuksen (EU) N:o 1407/2013 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettuun enimmäismäärään asti sillä edellytyksellä, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei kalastus- ja vesiviljelyalalla harjoitettava toiminta hyödy asetuksen (EU) N:o 1407/2013 mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

2.   Jos kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva yritys toimii myös maataloustuotteiden alkutuotannossa, asetuksen (EU) N:o 1408/2013 mukaisesti myönnettävä vähämerkityksinen tuki saa kasautua kalastus- ja vesiviljelyalalla tämän asetuksen mukaisesti myönnettävän vähämerkityksisen tuen kanssa tässä asetuksessa vahvistettuun enimmäismäärään asti sillä edellytyksellä, että asianomainen jäsenvaltio varmistaa tarkoituksenmukaisin keinoin, kuten eriyttämällä toiminnot tai kustannukset, ettei maataloustuotteiden alkutuotannon ala hyödy tämän asetuksen mukaisesti myönnettävästä vähämerkityksisestä tuesta.

3.   Vähämerkityksinen tuki ei saa kasautua samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän valtiontuen tai samaan riskirahoitustoimenpiteeseen myönnettävän valtiontuen kanssa, jos tällainen kasautuminen ylittäisi komission antamassa ryhmäpoikkeusasetuksessa tai päätöksessä kunkin tapauksen erityisten olosuhteiden mukaan vahvistetun tuen enimmäisintensiteetin tai enimmäismäärän. Vähämerkityksinen tuki, jota ei ole myönnetty tai kohdennettu tiettyihin tukikelpoisiin kustannuksiin, saa kasautua muun valtiontuen kanssa, joka on myönnetty komission antaman ryhmäpoikkeusasetuksen tai päätöksen nojalla.

6 artikla

Seuranta

1.   Jos jäsenvaltio aikoo myöntää yritykselle vähämerkityksistä tukea tämän asetuksen mukaisesti, sen on ilmoitettava yritykselle kirjallisesti aiotusta tuen määrästä (bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna) ja siitä, että tuki on luonteeltaan vähämerkityksistä. Sen on viitattava suoraan tähän asetukseen ja mainittava sen nimi ja tiedot julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos vähämerkityksistä tukea myönnetään tämän asetuksen mukaisesti eri yrityksille osana tukiohjelmaa ja yrityksille myönnetään ohjelmassa erisuuruisia yksittäisiä tukia, kyseinen jäsenvaltio voi täyttää edellä mainitun velvollisuuden ilmoittamalla yrityksille kiinteän määrän, joka vastaa ohjelmassa myönnettävää tuen enimmäismäärää. Tällaisessa tapauksessa kiinteän määrän perusteella määritetään, onko 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettu enimmäismäärä saavutettu ja onko 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kansallista ylärajaa noudatettu. Ennen tuen myöntämistä jäsenvaltion on saatava kyseiseltä yritykseltä kirjallisessa tai sähköisessä muodossa ilmoitus kaikesta muusta sille tämän asetuksen tai muiden vähämerkityksisestä tuesta annettujen asetusten nojalla kahden edeltävän verovuoden ja kuluvan verovuoden aikana myönnetystä vähämerkityksisestä tuesta.

2.   Jos jäsenvaltio on perustanut vähämerkityksisen tuen keskusrekisterin, jossa on täydelliset tiedot kaikesta jäsenvaltion viranomaisten myöntämästä vähämerkityksisestä tuesta, 1 kohtaa ei enää sovelleta siitä alkaen, kun rekisteri kattaa kolme verovuotta.

3.   Jäsenvaltio saa myöntää uuden vähämerkityksisen tuen tämän asetuksen mukaisesti vasta varmistuttuaan siitä, ettei tuen myöntäminen nosta kyseiselle yritykselle myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärää yli 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetun enimmäismäärän ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kansallisen ylärajan ja että kaikkia tässä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan.

4.   Jäsenvaltioiden on taltioitava ja koottava kaikki tämän asetuksen soveltamista koskevat tiedot. Näihin tallenteisiin on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot sen osoittamiseksi, että tämän asetuksen edellytyksiä on noudatettu. Yksittäistä vähämerkityksistä tukea koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen verovuoden ajan tuen myöntämispäivästä. Vähämerkityksisen tuen ohjelmaa koskevat asiakirjat on säilytettävä kymmenen verovuoden ajan siitä päivästä, jolloin ohjelmasta myönnetään viimeinen yksittäinen tuki.

5.   Asianomaisen jäsenvaltion on kirjallisesta pyynnöstä toimitettava komissiolle 20 työpäivän kuluessa tai pyynnössä mahdollisesti vahvistetun pidemmän ajan kuluessa kaikki tiedot, joita komissio pitää tarpeellisina sen arvioimiseksi, onko tämän asetuksen edellytyksiä noudatettu, ja erityisesti yksittäisen yrityksen saaman, tässä asetuksessa ja muissa vähämerkityksisestä tuesta annetuissa asetuksissa tarkoitetun vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä.

7 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Tätä asetusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyyn tukeen, jos tuki täyttää kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset. Komissio arvioi tuet, jotka eivät täytä näitä edellytyksiä, asiaa koskevien puitteiden, suuntaviivojen ja tiedonantojen mukaisesti.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1860/2004 edellytykset täyttävien yksittäisten vähämerkityksisten tukien, jotka on myönnetty 1 päivän tammikuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisenä aikana, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

3.   Asetuksen (EY) N:o 875/2007 edellytykset täyttävien yksittäisten vähämerkityksisten tukien, jotka on myönnetty 31 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisenä aikana, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

4.   Tämän asetuksen voimassaolon päättyessä vähämerkityksistä tukea koskeviin ohjelmiin, jotka täyttävät tämän asetuksen edellytykset, sovelletaan tätä asetusta edelleen kuuden kuukauden ajan.

8 artikla

Voimaantulo ja soveltamisaika

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2020.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL C 92, 29.3.2014, s. 22.

2

(3)  Komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 875/2007, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2007, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastusalalla ja asetuksen (EY) N:o 1860/2004 muuttamisesta (EUVL L 193, 25.7.2007, s. 6).

6

(7)  Asia C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SPA ym., tuomio 10.1.2006, Kok., s. I-289.

7

(8)  Asia C-382/99, Alankomaat v. komissio, tuomio 13.6.2002, Kok., s. I-5163.

8

(9)  Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettu komission suositus 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1.).

12

(13)  Asia C-456/00, Ranska v. komissio, tuomio 12.12.2002, Kok., s. I-11949.

13

(14)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

14

(15)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

15

(16)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehtävien riskipääomasijoitusten edistämiseksi (EUVL C 194, 18.8.2006, s. 2).

16

(17)  Ks. esimerkiksi komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

17

(18)  Komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9).

18

---

LIITE

3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kansalliset ylärajat

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Jäsenvaltiolle kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä enintään |
| Belgia | 11 240 000 |
| Bulgaria | 1 270 000 |
| Tšekki | 3 020 000 |
| Tanska | 51 720 000 |
| Saksa | 55 520 000 |
| Viro | 3 930 000 |
| Irlanti | 20 820 000 |
| Kreikka | 27 270 000 |
| Espanja | 165 840 000 |
| Ranska | 112 550 000 |
| Kroatia | 6 260 000 |
| Italia | 96 310 000 |
| Kypros | 1 090 000 |
| Latvia | 4 450 000 |
| Liettua | 8 320 000 |
| Luxemburg | 0 |
| Unkari | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Alankomaat | 22 960 000 |
| Itävalta | 1 510 000 |
| Puola | 41 330 000 |
| Portugali | 29 200 000 |
| Romania | 2 460 000 |
| Slovenia | 990 000 |
| Slovakia | 860 000 |
| Suomi | 7 450 000 |
| Ruotsi | 18 860 000 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 114 780 000 |

(euroa)

Jäsenvaltio

Jäsenvaltiolle kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä enintään

Belgia

11 240 000

Bulgaria

1 270 000

Tšekki

3 020 000

Tanska

51 720 000

Saksa

55 520 000

Viro

3 930 000

Irlanti

20 820 000

Kreikka

27 270 000

Espanja

165 840 000

Ranska

112 550 000

Kroatia

6 260 000

Italia

96 310 000

Kypros

1 090 000

Latvia

4 450 000

Liettua

8 320 000

Luxemburg

0

Unkari

975 000

Malta

2 500 000

Alankomaat

22 960 000

Itävalta

1 510 000

Puola

41 330 000

Portugali

29 200 000

Romania

2 460 000

Slovenia

990 000

Slovakia

860 000

Suomi

7 450 000

Ruotsi

18 860 000

Yhdistynyt kuningaskunta

114 780 000

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/55

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 718/2014,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (2) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan ja 63 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (3) säädetään tehostettua virallista valvontaa koskevista säännöistä, joita on sovellettava kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen, jäljempänä ’luettelo’, muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa niissä saapumispaikoissa, joiden kautta ne tulevat asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä I tarkoitetuille alueille. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (3) säädetään tehostettua virallista valvontaa koskevista säännöistä, joita on sovellettava kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen, jäljempänä ’luettelo’, muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa niissä saapumispaikoissa, joiden kautta ne tulevat asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä I tarkoitetuille alueille.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 669/2009 2 artiklassa säädetään, että luetteloa on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään neljännesvuosittain ottaen huomioon vähintään kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedonlähteet. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 669/2009 2 artiklassa säädetään, että luetteloa on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään neljännesvuosittain ottaen huomioon vähintään kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedonlähteet.

| (3) | Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän kautta vastikään ilmoitettujen elintarvikkeita koskevien tapahtumien esiintyminen ja merkityksellisyys, elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamat tarkastukset kolmansissa maissa ja jäsenvaltioiden komissiolle neljännesvuosittain muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden eristä asetuksen (EY) N:o 669/2009 15 artiklan mukaisesti toimittamat raportit osoittavat, että luetteloa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän kautta vastikään ilmoitettujen elintarvikkeita koskevien tapahtumien esiintyminen ja merkityksellisyys, elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamat tarkastukset kolmansissa maissa ja jäsenvaltioiden komissiolle neljännesvuosittain muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden eristä asetuksen (EY) N:o 669/2009 15 artiklan mukaisesti toimittamat raportit osoittavat, että luetteloa olisi muutettava.

| (4) | Erityisesti Perusta peräisin olevien syötäviksi tarkoitettujen viinirypäleiden ja Turkista peräisin olevien kuivattujen aprikoosien erien osalta asiaan liittyvät tietolähteet osoittavat, että on ilmennyt uusia riskejä, joiden vuoksi tehostetun virallisen valvonnan käyttöönotto on tarpeen. Sen vuoksi luetteloon olisi sisällytettävä kyseisiä eriä koskevat kohdat. |
| --- | --- |

(4)

Erityisesti Perusta peräisin olevien syötäviksi tarkoitettujen viinirypäleiden ja Turkista peräisin olevien kuivattujen aprikoosien erien osalta asiaan liittyvät tietolähteet osoittavat, että on ilmennyt uusia riskejä, joiden vuoksi tehostetun virallisen valvonnan käyttöönotto on tarpeen. Sen vuoksi luetteloon olisi sisällytettävä kyseisiä eriä koskevat kohdat.

| (5) | Luetteloa olisi lisäksi muutettava poistamalla niiden tuotteiden tiedot, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen riittävässä määrin vastaavat unionin lainsäädännössä säädettyjä asiaan liittyviä turvallisuusvaatimuksia ja joiden tehostettu virallinen valvonta ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Tämän perusteella luettelosta olisi poistettava Intiasta peräisin olevaa currya koskeva kohta. |
| --- | --- |

(5)

Luetteloa olisi lisäksi muutettava poistamalla niiden tuotteiden tiedot, jotka käytettävissä olevien tietojen mukaan yleisesti ottaen riittävässä määrin vastaavat unionin lainsäädännössä säädettyjä asiaan liittyviä turvallisuusvaatimuksia ja joiden tehostettu virallinen valvonta ei sen vuoksi enää ole perusteltua. Tämän perusteella luettelosta olisi poistettava Intiasta peräisin olevaa currya koskeva kohta.

| (6) | Luetteloa olisi muutettava myös lisäämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka samojen tietolähteiden mukaan vastaavat aiempaa huonommin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden osalta näin ollen on perusteltua tehostaa virallista valvontaa. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Kiinasta peräisin olevia Brassica oleracea -lajin kasveja, olisi tämän vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Luetteloa olisi muutettava myös lisäämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka samojen tietolähteiden mukaan vastaavat aiempaa huonommin asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja joiden osalta näin ollen on perusteltua tehostaa virallista valvontaa. Luettelossa olevaa kohtaa, joka koskee Kiinasta peräisin olevia Brassica oleracea -lajin kasveja, olisi tämän vuoksi muutettava.

| (7) | Johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I. |
| --- | --- |

(7)

Johdonmukaisuuden ja selkeyden vuoksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 669/2009 19 artiklassa säädetään kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä alkavasta viiden vuoden pituisesta siirtymäkaudesta, jonka aikana nimettyjä saapumispaikkoja koskevat vähimmäisvaatimukset voidaan panna täytäntöön asteittain. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tämän vuoksi voitava siirtymäkauden aikana toteuttaa vaaditut tunnistustarkastukset ja fyysiset tarkastukset myös muissa valvontapaikoissa kuin nimetyissä saapumispaikoissa. Tällaisissa tapauksissa kyseisten valvontapaikkojen olisi täytettävä nimetyille saapumispaikoille kyseisessä asetuksessa asetetut vähimmäisvaatimukset. Siirtymäkausi päättyy 14 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 669/2009 19 artiklassa säädetään kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä alkavasta viiden vuoden pituisesta siirtymäkaudesta, jonka aikana nimettyjä saapumispaikkoja koskevat vähimmäisvaatimukset voidaan panna täytäntöön asteittain. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi tämän vuoksi voitava siirtymäkauden aikana toteuttaa vaaditut tunnistustarkastukset ja fyysiset tarkastukset myös muissa valvontapaikoissa kuin nimetyissä saapumispaikoissa. Tällaisissa tapauksissa kyseisten valvontapaikkojen olisi täytettävä nimetyille saapumispaikoille kyseisessä asetuksessa asetetut vähimmäisvaatimukset. Siirtymäkausi päättyy 14 päivänä elokuuta 2014.

| (9) | Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle, että niillä on edelleen käytännön ongelmia nimettyjä saapumispaikkoja koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamisessa. Parhaillaan on lisäksi käynnissä nimettyihin saapumispaikkoihin ja rajavalvontaan yleisesti sovellettavia säännöksiä koskeva tarkastelu komission hyväksyttyä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista (4). Tämä saattaa aiheuttaa muutoksia niihin vaatimuksiin, joita sovelletaan nimettyihin saapumispaikkoihin ja rajavalvontaan yleisesti. Tämän tarkastelun tuloksia odotettaessa on aiheellista pidentää asetuksen (EY) N:o 669/2009 19 artiklassa tarkoitettua siirtymäkautta vielä viidellä vuodella, jotta tarkastelusta mahdollisesti seuraavien uusien vaatimusten voimaantulo sujuisi jouhevasti. |
| --- | --- |

(9)

Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle, että niillä on edelleen käytännön ongelmia nimettyjä saapumispaikkoja koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamisessa. Parhaillaan on lisäksi käynnissä nimettyihin saapumispaikkoihin ja rajavalvontaan yleisesti sovellettavia säännöksiä koskeva tarkastelu komission hyväksyttyä ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista (4). Tämä saattaa aiheuttaa muutoksia niihin vaatimuksiin, joita sovelletaan nimettyihin saapumispaikkoihin ja rajavalvontaan yleisesti. Tämän tarkastelun tuloksia odotettaessa on aiheellista pidentää asetuksen (EY) N:o 669/2009 19 artiklassa tarkoitettua siirtymäkautta vielä viidellä vuodella, jotta tarkastelusta mahdollisesti seuraavien uusien vaatimusten voimaantulo sujuisi jouhevasti.

| (10) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 669/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 669/2009 olisi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 669/2009 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jos jossakin nimetyssä saapumispaikassa ei ole 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisten tunnistus- ja fyysisten tarkastusten toteuttamiseen tarvittavia edellytyksiä, tällaiset tarkastukset voidaan kymmenen vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä toteuttaa ennen tavaroiden ilmoittamista vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi jossakin muussa saman jäsenvaltion valvontapaikassa, jolle toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luvan, sillä edellytyksellä, että tällainen valvontapaikka on 4 artiklassa säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukainen.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos jossakin nimetyssä saapumispaikassa ei ole 8 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisten tunnistus- ja fyysisten tarkastusten toteuttamiseen tarvittavia edellytyksiä, tällaiset tarkastukset voidaan kymmenen vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä toteuttaa ennen tavaroiden ilmoittamista vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi jossakin muussa saman jäsenvaltion valvontapaikassa, jolle toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luvan, sillä edellytyksellä, että tällainen valvontapaikka on 4 artiklassa säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukainen.”

| 2. | Korvataan asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2.

Korvataan asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 669/2009, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta ja päätöksen 2006/504/EY muuttamisesta (EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11).

3

(4)  Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä, kasvien lisäysaineistoa ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 1829/2003 ja (EY) N:o 1831/2003, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005, neuvoston asetusten (EY) N:o 834/2007 ja (EY) N:o 1099/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012 ja (EU) N:o 652/2014, neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY ja Euroopan parlamentin sekä neuvoston direktiivin 2009/128/EY muuttamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (COM(2013)265 lopullinen).

4

---

LIITE

”LIITE I

Muut kuin eläinperäiset rehut ja elintarvikkeet, jotka asetetaan tehostettuun viralliseen valvontaan nimetyssä saapumispaikassa

| Rehut ja elintarvikkeet
  (käyttötarkoitus) | CN-koodi (1) | Taric-alanimike | Alkuperämaa | Vaara | Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

  (Elintarvikkeet) | 0806 20 | | Afganistan (AF) | Okratoksiini A | 50 |
| — | Maapähkinät, kuorelliset |

Rehut ja elintarvikkeet

(käyttötarkoitus)

CN-koodi (1)

Taric-alanimike

Alkuperämaa

Vaara

Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%)

Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

(Elintarvikkeet)

0806 20

Afganistan (AF)

Okratoksiini A

50

—

Maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilia (BR)

Aflatoksiinit

10

| — | Maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

Maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

Maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

Mansikat (jäädytetyt)

(Elintarvikkeet)

0811 10

Kiina (CN)

Norovirus ja hepatiitti A

5

Brassica oleracea

(muu syötävä Brassica-sukuinen kaali, ’kiinalainen parsakaali’) (2)

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt)

ex 0704 90 90

40

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (3)

50

Pomelot

(Elintarvikkeet — tuoreet)

ex 0805 40 00

31; 39

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (4)

20

Tee, myös maustettu

(Elintarvikkeet)

0902

Kiina (CN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (5)

10

| — | Munakoisot |
| --- | --- |

—

Munakoisot

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikaaninen tasavalta (DO)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (6)

10

| — | Karvaskurkku (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Karvaskurkku (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Elintarvikkeet — tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

| — | Pitkäpavut

  Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Pitkäpavut

Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikaaninen tasavalta (DO)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (6)

20

| — | Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Elintarvikkeet — tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Appelsiinit (tuoreet tai kuivatut) |
| --- | --- |

—

Appelsiinit (tuoreet tai kuivatut)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Egypti (EG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (7)

10

| — | Mansikat (tuoreet) |
| --- | --- |

—

Mansikat (tuoreet)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

(Elintarvikkeet — tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Egypti (EG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Betelköynnöksen lehdet (Piper betle L.)

(Elintarvikkeet)

ex 1404 90 00

10

Intia (IN)

Salmonella (9)

10

| — | Capsicum annuum, kokonainen |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, kokonainen

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Intia (IN)

Aflatoksiinit

10

| — | Capsicum annuum, murskattu tai jauhettu |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, murskattu tai jauhettu

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Capsicum-sukuiset hedelmät, kuivatut, kokonaiset, ei kuitenkaan makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Capsicum-sukuiset hedelmät, kuivatut, kokonaiset, ei kuitenkaan makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskottipähkinä

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottipähkinä

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Elintarvikkeet — kuivatut mausteet)

Entsyymit; entsyymivalmisteet

(Rehut ja elintarvikkeet)

3507

Intia (IN)

Kloramfenikoli

50

| — | Muskottipähkinä

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskottipähkinä

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonesia (ID)

Aflatoksiinit

20

(Elintarvikkeet — kuivatut mausteet)

| — | Herneet (silpimättömät) |
| --- | --- |

—

Herneet (silpimättömät)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenia (KE)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (10)

10

| — | Pavut (silpimättömät) |
| --- | --- |

—

Pavut (silpimättömät)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt)

Minttu

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt yrtit)

ex 1211 90 86

30

Marokko (MA)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (11)

10

Kuivatut pavut

(Elintarvikkeet)

0713 39 00

Nigeria (NG)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (12)

50

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

(Elintarvikkeet — tuoreet)

0806 10 10

Peru (PE)

Torjunta-ainejäämät (13)

10

Vesimelonin (Egusi, Citrullus lanatus) siemenet ja niistä saadut tuotteet

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoksiinit

50

(Elintarvikkeet)

| — | Maapähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

Maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoksiinit

50

| — | Maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

Maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

Maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

Paprikat (muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt)

ex 0709 60 99

20

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (14)

10

Betelköynnöksen lehdet (Piper betle L.)

(Elintarvikkeet)

ex 1404 90 00

10

Thaimaa (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thaimaa (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Minttu |
| --- | --- |

—

Minttu

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt yrtit)

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (15)

10

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt yrtit)

| — | Pitkäpavut

  Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Pitkäpavut

Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Thaimaa (TH)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (15)

20

| — | Munakoisot |
| --- | --- |

—

Munakoisot

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Elintarvikkeet — tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

Kuivatut aprikoosit

(Elintarvikkeet)

0813 10 00

Turkki (TR)

Sulfiitit (16)

10

| — | Makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turkki (TR)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (17)

10

(Elintarvikkeet — tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

Viinilehdet

(Elintarvikkeet)

ex 2008 99 99

11; 19

Turkki (TR)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (18)

10

Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

(Elintarvikkeet)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Okratoksiini A

50

| — | Korianterin lehdet |
| --- | --- |

—

Korianterin lehdet

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (19)

20

| — | Basilika (pyhä basilika, makea basilika) |
| --- | --- |

—

Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Minttu |
| --- | --- |

—

Minttu

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt yrtit)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämä-menetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (19)

20

| — | Paprikat (muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Paprikat (muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Elintarvikkeet — tuoreet tai jäähdytetyt)

---

(1)  Jos johonkin CN-koodiin kuuluvista tuotteista vain osalle on tehtävä tarkastukset ja jollei kyseisen koodin osalta ole olemassa erityistä alanimikettä, CN-koodi on merkitty tunnuksella ’ex’.

1

(2)  Laji Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var. Italica Plenck, cultivar alboglabra. Tunnetaan myös nimillä ’Kai Lan’, ’Gai Lan’, ’Gailan’, ’Kailan’, ’Chinese bare Jielan’.

2

Brassica oleracea

(3)  Erityisesti seuraavien jäämät: klorfenapyri, fiproniili (fiproniilin ja sulfonimetaboliitin (MB46136) summa ilmaistuna fiproniilinä), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), asetamipridi, dimetomorfi ja propikonatsoli.

3

(4)  Erityisesti seuraavien jäämät: triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), metyyliparationi (metyyliparationin ja metyyliparaoksonin summa ilmaistuna metyyliparationina), fentoaatti, metidationi.

4

(5)  Erityisesti seuraavien jäämät: buprofetsiini, imidaklopridi, fenvaleraatti ja esfenvaleraatti (RS- ja SR-isomeerien summa), profenofossi, trifluraliini, triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)).

5

(6)  Erityisesti seuraavien jäämät: amitratsi (amitratsi ja sen 2,4-dimetyylianiliiniä sisältävät metaboliitit ilmaistuna amitratsina), asefaatti, aldikarbi (aldikarbin, sen sulfoksidin ja sen sulfonin summa ilmaistuna aldikarbina), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klorfenapyri, klorpyrifossi, ditiokarbamaatit (ditiokarbamaatit ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami), diafentiuroni, diatsinoni, diklorvossi, dikofoli (p,p'- ja o,p'-isomeerien summa), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa ilmaistuna endosulfaanina), fenamidoni, imidaklopridi, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), metamidofossi, metiokarbi (metiokarbin sekä metiokarbin sulfoksidin ja sulfonin summa ilmaistuna metiokarbina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), monokrotofossi, oksamyyli, profenofossi, propikonatsoli, tiabendatsoli, tiaklopridi.

6

(7)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), syflutriini (syflutriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), syprodiniili, diatsinoni, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), etioni, fenitrotioni, fenpropatriini, fludioksoniili, heksaflumuroni, lambda-syhalotriini, metiokarbi (metiokarbin sekä metiokarbin sulfoksidin ja sulfonin summa ilmaistuna metiokarbina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), oksamyyli, fentoaatti, tiofanaatti-metyyli.

7

(8)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), klorpyrifossi, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), syprokonatsoli, dikofoli (p,p'- ja o,p'-isomeerien summa), difenokonatsoli, dinotefuraani, etioni, flusilatsoli, folpetti, prokloratsi (prokloratsin ja sen 2,4,6-triklorofenyyliryhmän sisältävien metaboliittien summa ilmaistuna prokloratsina), profenofossi, propikonatsoli, tiofanaatti-metyyli ja triforiini.

8

(9)  Vertailumenetelmä EN/ISO 6579 tai sen avulla validoitu menetelmä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1) 5 artiklan mukaisesti.

9

(10)  Erityisesti seuraavien jäämät: dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), klorpyrifossi, asefaatti, metamidofossi, metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), diafentiuroni, indoksakarbi S- ja R-isomeerien yhteismääränä.

10

(11)  Erityisesti seuraavien jäämät: klorpyrifossi, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa ilmaistuna endosulfaanina), heksakonatsoli, metyyliparationi (metyyliparationin ja metyyliparaoksonin summa ilmaistuna metyyliparationina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), flutriafoli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), flubendiamidi, myklobutaniili, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina).

11

(12)  Erityisesti diklorvossin jäämät.

12

(13)  Erityisesti dinikonatsolin, etefonin ja metomyylin sekä tiodikarbin (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä) jäämät.

13

(14)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), triatsofossi, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), profenofossi, protiofossi, etioni, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), triforiini, prosymidoni, formetanaatti: formetanaatin ja sen suolojen summa ilmaistuna formetanaatti(hydrokloridi)na.

14

(15)  Erityisesti seuraavien jäämät: asefaatti, karbaryyli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), klorpyrifossi, klorpyrifossi-metyyli, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), etioni, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), metalaksyyli ja metalaksyyli-M (metalaksyyli, mukaan luettuna sen muut metalaksyyli-M:n sisältävien isomeerien seokset (isomeerien summa)), metamidofossi, metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), monokrotofossi, profenofossi, protiofossi, kinalfossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), triatsofossi, dikrotofossi, EPN, triforiini.

15

(16)  Vertailumenetelmä: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 tai ISO 5522:1981.

16

(17)  Erityisesti seuraavien jäämät: metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), oksamyyli, karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klofentetsiini, diafentiuroni, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), formetanaatti: formetanaatin ja sen suolojen summa ilmaistuna formetanaatti(hydrokloridi)na, malationi (malationin ja malaoksonin summa ilmaistuna malationina), prosymidoni, tetradifoni, tiofanaatti-metyyli.

17

(18)  Erityisesti seuraavien jäämät: atsoksistrobiini, boskalidi, klorpyrifossi, ditiokarbamaatit (ditiokarbamaatit ilmaistuna CS2:na, mukaan luettuina manebi, mankotsebi, metiraami, propinebi, tiraami ja tsiraami), endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa ilmaistuna endosulfaanina), kresoksiimimetyyli, lambda-syhalotriini, metalaksyyli ja metalaksyyli-M (metalaksyyli, mukaan luettuna sen muut metalaksyyli-M:n sisältävien isomeerien seokset (isomeerien summa)), metoksifenotsidi, metrafenoni, myklobutaniili, penkonatsoli, pyraklostrobiini, pyrimetaniili, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), trifloksystrobiini.

18

(19)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (karbofuraanin ja 3-hydroksikarbofuraanin summa ilmaistuna karbofuraanina), karbendatsiimi ja benomyyli (benomyylin ja karbendatsiimin summa ilmaistuna karbendatsiimina), klorpyrifossi, profenofossi, permetriini (isomeerien summa), heksakonatsoli, difenokonatsoli, propikonatsoli, fiproniili (fiproniilin ja sulfonimetaboliitin (MB46136) summa ilmaistuna fiproniilinä), propargiitti, flusilatsoli, fentoaatti, sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)), metomyyli ja tiodikarbi (metomyylin ja tiodikarbin summa ilmaistuna metomyylinä), kinalfossi, pensykuroni, metidationi, dimetoaatti (dimetoaatin ja ometoaatin summa ilmaistuna dimetoaattina), fenbukonatsoli.”

19

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/63

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 719/2014,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/65

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 720/2014,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014,

asetuksella (EY) N:o 431/2008 avatussa tariffikiintiössä 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi haettujen jäädytettyä naudanlihaa koskevien tuontioikeuksien myöntämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 431/2008 (2) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontitariffikiintiö. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 431/2008 (2) avataan naudanliha-alan tuotteiden tuontitariffikiintiö.

| (2) | Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Tuontioikeushakemusten, jotka on jätetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi, määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan kanssa.

| (3) | Tuontioikeuksien myöntämismenettelyn tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(3)

Tuontioikeuksien myöntämismenettelyn tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Järjestysnumeron 09.4003 kiintiön tuontioikeuksiin, joita koskevat hakemukset on jätetty asetuksen (EY) N:o 431/2008 nojalla 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi ajaksi, sovelletaan jakokerrointa, jonka suuruus on 27,09851 prosenttia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä kesäkuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 431/2008, annettu 19 päivänä toukokuuta 2008, CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 130, 20.5.2008, s. 3).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

PÄÄTÖKSET

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/66

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa annetun päätöksen 2010/282/EU kumoamisesta

(2014/404/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/282/EU (1), että Itävallassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 68,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 116,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/282/EU (1), että Itävallassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 68,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 116,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (2) | Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Itävallalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Itävallalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

| (3) | Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(3)

Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (4) | Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4). |
| --- | --- |

(4)

Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).

| (5) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuosien 2014–2018 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Itävallan julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna 2011 se supistui 2,5 prosenttiin eli alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä parannus verrattuna alun perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi osittain siihen, että ”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin valtion vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua suotuisammista taloudellisista olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2012 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se pysyi edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina, komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit kuitenkin toteutuivat ainoastaan osoittain, ja Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta mittaluokasta, eli sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Itävallalta ilmoituksen huhtikuussa 2014, sekä vuosien 2014–2018 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:

—

Itävallan julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mutta jo vuonna 2011 se supistui 2,5 prosenttiin eli alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä parannus verrattuna alun perin ennakoituun julkisen talouden toteutumaan liittyi osittain siihen, että ”roskapankki” KA Finanzin pääomapohjan vahvistamiseen liittyneet valtion menopuolen toimenpiteet (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) kirjattiin valtion vuoden 2012 tilinpitoon, kun aiheutuneet vaikutukset vahvistettiin pankin tilinpäätöksessä. Vähäisemmässä määrin alijäämän supistuminen aiheutui suunniteltua pienemmistä menoista kaikilla hallintotasoilla ja ennakoitua suotuisammista taloudellisista olosuhteista, minkä seurauksena tulot kasvoivat odotettua enemmän. Sekä kansallisten että komission ennusteiden vastaisesti julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2012 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli se pysyi edelleen alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen. Koska kuitenkin mahdollisiin uusiin finanssialan tervehdyttämistoimiin saattoi liittyä riskejä, jotka olisivat voineet johtaa alijäämän kasvamiseen yli 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen seuraavina vuosina, komissio ei suositellut liiallisen alijäämän menettelyn lopettamista varhaisessa vaiheessa. Nämä riskit kuitenkin toteutuivat ainoastaan osoittain, ja Itävalta on ilmoittanut vuoden 2013 alijäämäksi 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen edelleen johtui suurelta osin kertaluonteisten toimenpiteiden, kuten matkapuhelintaajuuksien myynnin, odottamattomasta mittaluokasta, eli sen osuus BKT:stä oli lähes 0,6 prosenttia.

| — | Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksymän vuosien 2014–2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus ilmoitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta. |
| --- | --- |

—

Itävallan hallituksen 29 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksymän vuosien 2014–2018 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu vuonna 2015 jälleen 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Näin ollen alijäämä pysyy perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. Lisäksi hallitus ilmoitti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (5) puitteissa tietyistä lisäsäästöistä ja ennakoitua korkeammista tuloista ja vahvisti ne komissiolle lähetetyssä kirjeessä; komissio on arvioinut niiden suuruudeksi 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta vältetään suunniteltu merkittävä poikkeama julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä vaaditulta sopeutusuralta.

| — | Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014 johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit) perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se, minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voi arvioida tämän toimenpiteen tilastovaikutusta. Tämänhetkinen asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi. Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden alijäämän supistumiseen entisestään. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden alijäämän kasvu vuonna 2014 johtuu uudelleenjärjestelyrakenteen (purkamisyksikkö, Abbaueinheit) perustamisesta Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien alasajoa varten. Hallituksen nimittämistä neuvonantajista koostuva ulkopuolinen asiantuntijaryhmä arvioi, että Hypo Alpe Adrian purkamisyksikön perustamisesta aiheutuneet vaikutukset ovat enintään 4 miljardia euroa (1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä sisältää myös vuonna 2014 jo toteutetun 750 miljoonan euron suuruisen pääomanlisäyksen vaikutuksen. Se, minkälaiseksi alijäämää kasvattava vaikutus lopullisesti kirjataan, riippuu Hypo Alpe Adrian omaisuuserien laadun riippumattomasta tarkastelusta, joka suoritetaan myöhemmin tänä vuonna, jotta Eurostat voi arvioida tämän toimenpiteen tilastovaikutusta. Tämänhetkinen asiantuntijaryhmän arvio näyttää olevan luonteeltaan melko varovainen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää uskottavana. Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen toimen vaikutus alijäämään on arvioitua suurempi. Tämä on pääasiallinen vuoden 2014 alijäämäennustetta koskeva negatiivinen riski. Samalla kuitenkin vuoden 2014 alijäämään kohdistuvat riskit näyttävät olevan kaiken kaikkiaan tasapainossa, vaikka otetaan huomioon myös harkinnanvaraiset lisätoimenpiteet, joista hallitus ilmoitti komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen julkistamisen jälkeen ja joiden pitäisi johtaa julkisen talouden alijäämän supistumiseen entisestään.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2011–2013 vuosittain keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli neuvoston suositusten mukaisesti. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen sekä sen 29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta 2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on tällä hetkellä muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2011–2013 vuosittain keskimäärin lähes 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli neuvoston suositusten mukaisesti. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen sekä sen 29 päivänä huhtikuuta 2014 esitetystä Itävallan päivitetystä alustavasta talousarviosuunnitelmasta ja Itävallan hallituksen 12 päivänä toukokuuta 2014 ilmoittamista lisätoimenpiteistä tekemän arvioinnin mukaan rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan paranevan hiukan vuonna 2014. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on tällä hetkellä muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta.

| — | Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön. |
| --- | --- |

—

Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 69,2 prosentista 74,5 prosenttiin. Julkisen bruttovelan ennustetaan nousevan noin 80 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä johtuu pääasiassa siitä, että julkiseen velkaan on sisällytetty vastuut, jotka aiheutuvat Hypo Alpe Adrian arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä purkamisyksikköön.

| (6) | Itävaltaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Itävaltaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti.

| (7) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (8) | Neuvoston käsityksen mukaan Itävallan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/282/EU olisi kumottava, |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston käsityksen mukaan Itävallan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/282/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Itävallan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/282/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/282/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Itävallassa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 32).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 473/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä (EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/69

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä annetun päätöksen 2010/284/EU kumoamisesta

(2014/405/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/284/EU (1), että Tšekissä oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Tšekin julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 35,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 34,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/284/EU (1), että Tšekissä oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Tšekin julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan 35,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 34,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (2) | Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Tšekille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Tšekille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

| (3) | Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(3)

Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (4) | Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4). |
| --- | --- |

(4)

Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).

| (5) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Tšekiltä ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Tšekin julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, minkä jälkeen se supistettiin 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, joka oli neuvoston asettama määräaika. Tämä parannus perustui vakauttamiseen sekä meno- että tulopuolella, erityisesti välillisen verotuksen kiristämiseen ja julkisten investointien leikkauksiin. |
| --- | --- | --- |

(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Tšekiltä ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:

—

Tšekin julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 5,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, minkä jälkeen se supistettiin 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, joka oli neuvoston asettama määräaika. Tämä parannus perustui vakauttamiseen sekä meno- että tulopuolella, erityisesti välillisen verotuksen kiristämiseen ja julkisten investointien leikkauksiin.

| — | Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,3 prosenttiin vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. |
| --- | --- |

—

Tšekin vuoden 2014 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,3 prosenttiin vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,4 prosenttia vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2010–2013 vuosittain keskimäärin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen ennustetaan heikkenevän 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 (– 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja edelleen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosina 2010–2013 vuosittain keskimäärin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen ennustetaan heikkenevän 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 (– 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja edelleen 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.

| — | Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 11,5 prosenttiyksikköä nousten 46 prosenttiin. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka supistuu tilapäisesti 44,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoaa 45,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. |
| --- | --- |

—

Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2009 ja 2013 välillä 11,5 prosenttiyksikköä nousten 46 prosenttiin. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka supistuu tilapäisesti 44,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja kohoaa 45,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

| (6) | Tšekkiin sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi pidettävä rakenteellinen rahoitusasemansa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa mukaisella tai sen ylittävällä tasolla. |
| --- | --- |

(6)

Tšekkiin sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi pidettävä rakenteellinen rahoitusasemansa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa mukaisella tai sen ylittävällä tasolla.

| (7) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (8) | Neuvoston käsityksen mukaan Tšekin liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/284/EU olisi kumottava, |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston käsityksen mukaan Tšekin liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/284/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Tšekin liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/284/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/284/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tšekissä (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 36).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/71

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa annetun päätöksen 2010/407/EU kumoamisesta

(2014/406/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätti komission suosituksesta 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla päätöksellä 2010/407/EU (1), että Tanskassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 toimittamien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2010 olevan 45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2010 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 42,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätti komission suosituksesta 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetulla päätöksellä 2010/407/EU (1), että Tanskassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 toimittamien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2010 olevan 45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2010 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 42,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (2) | Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Tanskalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Tanskalle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

| (3) | Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(3)

Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (4) | Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4). |
| --- | --- |

(4)

Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).

| (5) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Tanskalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Julkisen talouden alijäämä pysyi vuosina 2010–2013 perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella suhteessa BKT:hen, paitsi vuonna 2012, jolloin vuoden 2011 eläkeuudistukseen liittyvällä kertaluonteisella korvauksella oli siihen kielteinen vaikutus. Kertaluonteisen korvauksen arvioidaan vuonna 2012 heikentäneen julkisen talouden rahoitusasemaa 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämä oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Julkisen talouden rahoitusaseman parantumisen perusteena olivat sekä tulo- että menopuolen vakauttamistoimenpiteet, erityisesti julkisen kulutuksen kasvun rajoittaminen. |
| --- | --- | --- |

(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Tanskalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:

—

Julkisen talouden alijäämä pysyi vuosina 2010–2013 perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella suhteessa BKT:hen, paitsi vuonna 2012, jolloin vuoden 2011 eläkeuudistukseen liittyvällä kertaluonteisella korvauksella oli siihen kielteinen vaikutus. Kertaluonteisen korvauksen arvioidaan vuonna 2012 heikentäneen julkisen talouden rahoitusasemaa 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämä oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Julkisen talouden rahoitusaseman parantumisen perusteena olivat sekä tulo- että menopuolen vakauttamistoimenpiteet, erityisesti julkisen kulutuksen kasvun rajoittaminen.

| — | Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vuosina 2013 ja 2014 julkiseen talouteen ovat vaikuttaneet nykyisten pääomaeläkkeiden uudelleenjärjestelystä saatavat kertaluonteiset tulot, mikä antaa mahdollisuuden maksaa tulevien pääomaeläkkeiden verovelvoitteet suotuisan verokannan mukaisesti. Tämän toimenpiteen arvioidaan tukevan julkisen talouden rahoitusasemaa lähes 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen molempina vuosina. Vuoteen 2015 toimenpiteellä ei ole enää vaikutusta, minkä odotetaan johtavan julkisen talouden alijäämän kasvuun. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella suhteessa BKT:hen ennustejaksolla. |
| --- | --- |

—

Tanskan vuoden 2014 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Vuosina 2013 ja 2014 julkiseen talouteen ovat vaikuttaneet nykyisten pääomaeläkkeiden uudelleenjärjestelystä saatavat kertaluonteiset tulot, mikä antaa mahdollisuuden maksaa tulevien pääomaeläkkeiden verovelvoitteet suotuisan verokannan mukaisesti. Tämän toimenpiteen arvioidaan tukevan julkisen talouden rahoitusasemaa lähes 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen molempina vuosina. Vuoteen 2015 toimenpiteellä ei ole enää vaikutusta, minkä odotetaan johtavan julkisen talouden alijäämän kasvuun. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella suhteessa BKT:hen ennustejaksolla.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parantui vuosina 2011–2013 kumulatiivisesti 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen odotetaan vuonna 2014 heikentyvän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (– 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2015 edelleen 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parantui vuosina 2011–2013 kumulatiivisesti 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta sen odotetaan vuonna 2014 heikentyvän 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (– 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen) ja vuonna 2015 edelleen 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana.

| — | Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen bruttovelan odotetaan vuonna 2014 supistuvan 43,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja kasvavan 44,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, joten se pysyy edelleen alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

—

Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen bruttovelan odotetaan vuonna 2014 supistuvan 43,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja kasvavan 44,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, joten se pysyy edelleen alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.

| (6) | Tanskaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi pidettävä rakenteellinen rahoitusasemansa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa tasolla tai yläpuolella. |
| --- | --- |

(6)

Tanskaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi pidettävä rakenteellinen rahoitusasemansa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa tasolla tai yläpuolella.

| (7) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (8) | Neuvoston käsityksen mukaan Tanskan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/407/EU olisi kumottava, |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston käsityksen mukaan Tanskan liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/407/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Tanskan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/407/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/407/EU, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010, liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa (EUVL L 189, 22.7.2010, s. 15).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/73

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa annetun päätöksen 2010/287/EU kumoamisesta

(2014/407/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/287/EU (1), että Alankomaissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen talouden bruttovelan ennakoitiin olevan 59,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 60,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla päätöksellä 2010/287/EU (1), että Alankomaissa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja ylittävän näin perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen talouden bruttovelan ennakoitiin olevan 59,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 5,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 60,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (2) | Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Alankomaille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Alankomaille komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

| (3) | Neuvosto katsoi 21 päivänä kesäkuuta 2013, että Alankomaat oli toteuttanut tuloksellisia toimia 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun, perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti ja että odottamattomat haitalliset talouteen liittyvät tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet, ja antoi Alankomaille uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti liiallisen alijäämän tilanteen poistamiseksi viimeistään vuonna 2014. Tämä uusi neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto katsoi 21 päivänä kesäkuuta 2013, että Alankomaat oli toteuttanut tuloksellisia toimia 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun, perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti ja että odottamattomat haitalliset talouteen liittyvät tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Tämän vuoksi neuvosto katsoi komission suosituksesta, että asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut edellytykset olivat täyttyneet, ja antoi Alankomaille uuden suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti liiallisen alijäämän tilanteen poistamiseksi viimeistään vuonna 2014. Tämä uusi neuvoston suositus julkaistiin.

| (4) | Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(4)

Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (5) | Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4). |
| --- | --- |

(5)

Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta annettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).

| (6) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Alankomailta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja vuoden 2014 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Alankomaiden julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, minkä jälkeen se on laskenut tasaisesti niin, että se oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (5). Tämän parannuksen perustana olivat sekä meno- että tulopuolen vakauttamistoimenpiteet, erityisesti (välillisen) verotuksen korotukset ja julkisten menojen leikkaukset. |
| --- | --- | --- |

(6)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Alankomailta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja vuoden 2014 vakausohjelman ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:

—

Alankomaiden julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, minkä jälkeen se on laskenut tasaisesti niin, että se oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (5). Tämän parannuksen perustana olivat sekä meno- että tulopuolen vakauttamistoimenpiteet, erityisesti (välillisen) verotuksen korotukset ja julkisten menojen leikkaukset.

| — | Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmassa ennustetaan julkisen talouden alijäämän kasvavan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuvan 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. |
| --- | --- |

—

Alankomaiden vuoden 2014 vakausohjelmassa ennustetaan julkisen talouden alijäämän kasvavan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuvan 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, kun taas komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parani 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sen ennustetaan vakautuvan vuonna 2014 ja paranevan 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, parani 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ja sen ennustetaan vakautuvan vuonna 2014 ja paranevan 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on muodostumassa ero, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski merkittävästä poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta.

| — | Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2010 ja 2013 välillä noin 10 prosenttiyksikköä 73,5 prosenttiin. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka kasvaa edelleen 73,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja alenee 73,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. |
| --- | --- |

—

Velka suhteessa BKT:hen kasvoi vuosien 2010 ja 2013 välillä noin 10 prosenttiyksikköä 73,5 prosenttiin. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden bruttovelka kasvaa edelleen 73,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja alenee 73,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

| (7) | Alankomaihin sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaihin sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa, ja edistyttävä riittävällä tavalla velkakriteerin noudattamisessa asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 1 a kohdan mukaisesti.

| (8) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (9) | Neuvoston käsityksen mukaan Alankomaiden liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/287/EU olisi kumottava, |
| --- | --- |

(9)

Neuvoston käsityksen mukaan Alankomaiden liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/287/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Alankomaiden liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/287/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/287/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 42).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Julkisen talouden alijäämään vuonna 2013 vaikutti merkittävästi SNS Reaalin kansallistaminen, millä Hollannin tilastotoimiston (CBS) viimeisimmän arvioinnin mukaan ei oleteta olleen vaikutusta alijäämään, vaikkakaan Eurostat ei ole vielä tehnyt lopullista päätöstä tästä määrittelystä. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen mukaan vaikutus alijäämän kasvuun saattaa olla enintään 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

5

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/76

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2014,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa annetun päätöksen 2010/290/EU kumoamisesta

(2014/408/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2010/290/EU (1), että Slovakiassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Slovakian viranomaisten lokakuussa 2009 ilmoittamien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli ylittävän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan noin 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 35,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti komission suosituksesta 2 päivänä joulukuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2010/290/EU (1), että Slovakiassa oli liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että Slovakian viranomaisten lokakuussa 2009 ilmoittamien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämän ennakoitiin olevan 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli ylittävän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja että julkisen bruttovelan ennakoitiin vuonna 2009 olevan noin 36 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli selvästi alle perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Vuoden 2009 julkisen talouden alijäämä tarkennettiin myöhemmin 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka 35,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (2) | Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Slovakialle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Slovakialle komission suositukseen perustuvan suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2013. Kyseinen neuvoston suositus julkaistiin.

| (3) | Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta. |
| --- | --- |

(3)

Perussopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan 4 artiklan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 (3) 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on osana kyseisen pöytäkirjan soveltamista annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa eli ennen 1 päivää huhtikuuta ja ennen 1 päivää lokakuuta.

| (4) | Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4). |
| --- | --- |

(4)

Tarkastellessaan, olisiko päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kumottava, neuvoston on päätettävä asiasta ilmoitettujen tietojen perusteella. Liiallisen alijäämän olemassaoloa koskeva päätös olisi lisäksi kumottava ainoastaan, jos alijäämä ei komission ennusteiden mukaan ylitä perussopimuksessa määrättyä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla (4).

| (5) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovakialta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Slovakian julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mutta alijäämä supistettiin 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti. Alijäämän supistuminen perustui julkisen talouden vakauttamiseen sekä tulo- että menopuolella, myös kertaluonteisin toimenpitein. |
| --- | --- | --- |

(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 479/2009 14 artiklan mukaisesti toimittanut saatuaan Slovakialta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2014, ja komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen nojalla on perusteltua tehdä seuraavat päätelmät:

—

Slovakian julkisen talouden alijäämä oli suurimmillaan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mutta alijäämä supistettiin 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti. Alijäämän supistuminen perustui julkisen talouden vakauttamiseen sekä tulo- että menopuolella, myös kertaluonteisin toimenpitein.

| — | Vuoden 2014 vakausohjelmassa julkisen sektorin alijäämän odotetaan olevan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuvan edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa hieman eli 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2014 vakausohjelmassa julkisen sektorin alijäämän odotetaan olevan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuvan edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, 1,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2017. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa hieman eli 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja supistuu 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Tämän vuoksi alijäämän odotetaan pysyvän perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon alapuolella ennustejaksolla.

| — | Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosittain keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013. Vaikka rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän hieman vuonna 2014, sen odotetaan kohentuvan vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on muodostumassa ero, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta. |
| --- | --- |

—

Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema eli suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, on parantunut vuosittain keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2013. Vaikka rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan heikkenevän hieman vuonna 2014, sen odotetaan kohentuvan vuonna 2015 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Koska tässä yhteydessä näyttää siltä, että rakenteellisen rahoitusaseman edellytettyyn sopeutukseen kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta on muodostumassa ero, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, julkisen talouden toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota noudatetaan täysimääräisesti, on tarpeen vahvistaa, ottaen huomioon kehittymässä oleva riski poikkeamisesta edellytetyltä sopeutusuralta.

| — | Julkinen velka oli 55,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa edelleen 56,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 57,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. |
| --- | --- |

—

Julkinen velka oli 55,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Komission yksiköiden kevään 2014 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa edelleen 56,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 57,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015.

| (6) | Slovakiaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua viitearvoa. |
| --- | --- |

(6)

Slovakiaan sovelletaan vuodesta 2014 eli liiallisen alijäämän korjaamista seuraavasta vuodesta alkaen vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota, ja sen olisi edettävä asianmukaisessa tahdissa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan, mukaan lukien noudattamalla menojen kasvulle asetettua viitearvoa.

| (7) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perussopimuksen 126 artiklan 12 kohdan mukaisesti, kun liiallinen alijäämä jäsenvaltiossa, jota asia koskee, on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (8) | Neuvoston käsityksen mukaan Slovakian liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/290/EU olisi kumottava, |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston käsityksen mukaan Slovakian liiallinen alijäämä on korjattu, minkä vuoksi päätös 2010/290/EU olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Slovakian liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2010/290/EU.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovakian tasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Neuvoston päätös 2010/290/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2009, liiallisen alijäämän olemassaolosta Slovakiassa (EUVL L 125, 21.5.2010, s. 48).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Vastaa 3 päivänä syyskuuta 2012 hyväksyttyjä vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevia vaatimuksia sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevia ohjeita. Ks. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/78

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2014,

ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

(2014/409/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 ja 48 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Euroopan talousalueesta (2), jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

| (2) | ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31. |
| --- | --- |

(2)

ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

| (3) | ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy määräyksiä ja järjestelyjä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. |
| --- | --- |

(3)

ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy määräyksiä ja järjestelyjä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

| (4) | On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

| (5) | Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen.

| (6) | ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(6)

ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 23 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. ASHTON

---

(1)  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

---

LUONNOS

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2014,

annettu ...,

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

| (2) | Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 5 artikla seuraavasti:

| 1. | Lisätään 12 kohdan jälkeen kohta seuraavasti:
  ”13.   EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2014 seuraavasta Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 yleiseen talousarvioon sisältyvästä budjettikohdasta rahoitettaviin toimiin:






  — | Alamomentti 04 03 01 03: ’Työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi’.” |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään 12 kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

”13.   EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2014 seuraavasta Euroopan unionin varainhoitovuoden 2014 yleiseen talousarvioon sisältyvästä budjettikohdasta rahoitettaviin toimiin:

—

Alamomentti 04 03 01 03: ’Työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen ja toimenpiteet siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi’.”

| 2. | Korvataan 5 kohdassa ilmaisu ”ja 12 kohdassa tarkoitetuista varainhoitovuosien 2012 ja 2013 yleisen talousarvion budjettikohdista rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2012” ilmaisulla ”ja 12 kohdassa tarkoitetuista varainhoitovuosien 2012 ja 2013 yleisen talousarvion budjettikohdista rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2012 ja 13 kohdassa tarkoitetusta varainhoitovuoden 2014 yleisen talousarvion budjettikohdasta rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2014”. |
| --- | --- |

2.

Korvataan 5 kohdassa ilmaisu ”ja 12 kohdassa tarkoitetuista varainhoitovuosien 2012 ja 2013 yleisen talousarvion budjettikohdista rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2012” ilmaisulla ”ja 12 kohdassa tarkoitetuista varainhoitovuosien 2012 ja 2013 yleisen talousarvion budjettikohdista rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2012 ja 13 kohdassa tarkoitetusta varainhoitovuoden 2014 yleisen talousarvion budjettikohdasta rahoitettuihin toimiin 1 päivästä tammikuuta 2014”.

| 3. | Korvataan 6 ja 7 kohdassa ilmaisu ”8 ja 12 kohdassa” ilmaisulla ”8, 12 ja 13 kohdassa”. |
| --- | --- |

3.

Korvataan 6 ja 7 kohdassa ilmaisu ”8 ja 12 kohdassa” ilmaisulla ”8, 12 ja 13 kohdassa”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty (1).

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean

sihteerit

---

(1)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

1

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/80

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,

DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Belgian kanssa

(2014/410/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan ja 25 artiklan,

ottaa huomioon päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS (2) sekä erityisesti sen 20 artiklan ja sen liitteessä olevan 4 luvun,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät, niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyn, siirtymämääräyksistä tehdyn pöytäkirjan mukaan ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa hyväksyttyjen unionin toimielinten, elinten ja laitosten säädösten oikeusvaikutukset säilyvät, niin kauan kuin näitä säädöksiä ei kumota, julisteta mitättömiksi tai muuteta perussopimusten nojalla.

| (2) | Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklaa sovelletaan, ja neuvoston on päätettävä yksimielisesti, ovatko jäsenvaltiot panneet täytäntöön mainitun päätöksen 6 luvun säännökset.

| (3) | Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/616/YOS 20 artiklassa säädetään, että päätöksen 2008/615/YOS 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut päätökset tehdään kyselyyn perustuvan arviointiraportin perusteella. Päätöksen 2008/615/YOS 2 luvun mukaisen automaattisen tietojenvaihdon osalta arviointiraportin on perustuttava arviointikäyntiin ja testausajoon.

| (4) | Belgia on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Belgia on antanut neuvoston pääsihteeristölle tiedot kansallisista DNA-analyysitietokannoista, joihin sovelletaan päätöksen 2008/615/YOS 2–6 artiklaa, ja tuon päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa mainituista edellytyksistä automaattiselle haulle päätöksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (5) | Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2008/616/YOS liitteessä olevan 4 luvun 1.1 kohdan mukaan asiaa käsittelevä neuvoston työryhmä laatii kyselyn, joka koskee kutakin automaattista tietojenvaihtoa, ja heti kun jäsenvaltio katsoo täyttävänsä edellytykset tietojen jakamiseksi kyseisessä tietoluokassa, se vastaa kyselyyn.

| (6) | Belgia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn. |
| --- | --- |

(6)

Belgia on vastannut tietosuojaa koskevaan kyselyyn ja DNA-tietojen vaihtoa koskevaan kyselyyn.

| (7) | Belgia on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Belgia on toteuttanut onnistuneen testausajon Alankomaiden kanssa.

| (8) | Belgiaan on tehty arviointikäynti, ja Alankomaiden arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle. |
| --- | --- |

(8)

Belgiaan on tehty arviointikäynti, ja Alankomaiden arviointiryhmä on laatinut arviointikäynnistä raportin, joka on toimitettu asiaankuuluvalle neuvoston työryhmälle.

| (9) | Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista, |
| --- | --- |

(9)

Neuvostolle on esitetty arviointiraportti, jossa on yhteenveto kyselyn, arviointikäynnin ja DNA-tietojen vaihtoa koskevan testausajon tuloksista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Belgia on DNA-tietojen automaattisen haun ja vertailun toteuttamiseksi pannut täysimääräisesti täytäntöön päätöksen 2008/615/YOS 6 luvun tietosuojaa koskevat yleiset säännökset, ja sillä on oikeus vastaanottaa ja toimittaa henkilötietoja mainitun päätöksen 3 ja 4 artiklan mukaisesti tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/82

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean belgialaisen jäsenen nimeämisestä

(2014/411/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,

ottaa huomioon Belgian hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1).

| (2) | Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Bérengère DUPUIS'n toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Bérengère DUPUIS'n toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2015.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  EUVL L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/83

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean saksalaisen jäsenen nimeämisestä

(2014/412/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,

ottaa huomioon Saksan hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1).

| (2) | Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Sabine HEPPERLEn toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Sabine HEPPERLEn toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2015.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  EUVL L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 190/84

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2014,

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean itävaltalaisen jäsenen nimeämisestä

(2014/413/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 302 artiklan,

ottaa huomioon Itävallan hallituksen ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 2010 päätöksen 2010/570/EU, Euratom Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten nimeämisestä 21 päivänä syyskuuta 2010 alkavaksi ja 20 päivänä syyskuuta 2015 päättyväksi kaudeksi (1).

| (2) | Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Gerfried GRUBERin toimikauden päätyttyä, |
| --- | --- |

(2)

Yksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenen paikka on vapautunut Gerfried GRUBERin toimikauden päätyttyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään Andreas THURNER Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 20 päivään syyskuuta 2015.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 2014.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. VENIZELOS

---

(1)  EUVL L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---