# Den Europæiske Unions L 205/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 205 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang12. juli 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 205

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang12. juli 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Information vedrørende ikrafttrædelsen af forlængelsen af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering | 1 |
| | | 2014/451/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 26. maj 2014 om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) | 2 |
| | | Deltagelsesaftale mellem den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) | 3 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 753/2014 af 11. juli 2014 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 7 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 754/2014 af 11. juli 2014 om afvisning af at godkende Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer (
  1
  ) | 10 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 755/2014 af 11. juli 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 12 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30) | 14 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/452/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 15 |
| | | 2014/453/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder | 18 |
| | | 2014/454/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen | 20 |
| | * | Rådets afgørelse 2014/455/FUSP af 11. juli 2014 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 22 |
| | | 2014/456/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 4. februar 2014 om statsstøtte SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien Spanske eltakster: slutkunder
  (meddelt under nummer C(2013) 7741)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2014/457/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 4. februar 2014 om spanske eltakster: distributionsselskaber SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien
  (meddelt under nummer C(2013) 7743)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/458/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. juli 2014 om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2014) 4479) | 62 |
| | | 2014/459/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 10. juli 2014 om markedsføring af biocidholdige produkter, der indeholder kobber, til væsentlige anvendelser
  (meddelt under nummer C(2014) 4611) | 76 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Information vedrørende ikrafttrædelsen af forlængelsen af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering

1

2014/451/EU

*

Rådets afgørelse af 26. maj 2014 om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

2

Deltagelsesaftale mellem den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

3

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 753/2014 af 11. juli 2014 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

7

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 754/2014 af 11. juli 2014 om afvisning af at godkende Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

Pediococcus pentosaceus

1

10

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 755/2014 af 11. juli 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

12

*

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 756/2014 af 8. juli 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2014/30)

(ECB/2014/30)

14

AFGØRELSER

2014/452/EU

*

Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

15

2014/453/EU

*

Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

18

2014/454/EU

*

Rådets afgørelse af 8. juli 2014 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

20

*

Rådets afgørelse 2014/455/FUSP af 11. juli 2014 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

22

2014/456/EU

*

Kommissionens afgørelse af 4. februar 2014 om statsstøtte SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien Spanske eltakster: slutkunder
  (meddelt under nummer C(2013) 7741)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 7741)

1

25

2014/457/EU

*

Kommissionens afgørelse af 4. februar 2014 om spanske eltakster: distributionsselskaber SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien
  (meddelt under nummer C(2013) 7743)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2013) 7743)

1

45

2014/458/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 9. juli 2014 om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
  (meddelt under nummer C(2014) 4479)

(meddelt under nummer C(2014) 4479)

62

2014/459/EU

*

Kommissionens afgørelse af 10. juli 2014 om markedsføring af biocidholdige produkter, der indeholder kobber, til væsentlige anvendelser
  (meddelt under nummer C(2014) 4611)

(meddelt under nummer C(2014) 4611)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/1

---

Information vedrørende ikrafttrædelsen af forlængelsen af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering

Forlængelsen af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering, der blev undertegnet den 5. december 1997 (1) og forlænget i 2004 (2), 2009 (3) og 2014 (4), trådte i overensstemmelse med aftalens artikel 12, litra a), i kraft den 13. juni 2014. Forlængelsen af aftalen med endnu en periode på fem år i overensstemmelse med aftalens artikel 12, litra b), har virkning fra den 14. oktober 2013.

---

(1)  EFT L 284 af 22.10.1998, s. 37.

(2)  EUT L 335 af 11.11.2004, s. 5.

(3)  EUT L 90 af 2.4.2009, s. 20.

(4)  EUT L 128 af 30.4.2014, s. 43.

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/2

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 26. maj 2014

om undertegnelse og indgåelse af deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

(2014/451/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 218, stk. 5 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 10, stk. 4, i Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (1) fastsætter, at detaljerede ordninger vedrørende tredjestaters deltagelse fastlægges i aftaler, der indgås i henhold til artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union, og yderligere tekniske ordninger. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 10, stk. 4, i Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (1) fastsætter, at detaljerede ordninger vedrørende tredjestaters deltagelse fastlægges i aftaler, der indgås i henhold til artikel 37 i traktaten om Den Europæiske Union, og yderligere tekniske ordninger.

| (2) | Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 17. marts 2014 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik forhandlet en deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (»deltagelsesaftalen«). |
| --- | --- |

(2)

Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse den 17. marts 2014 om bemyndigelse til at indlede forhandlinger har Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik forhandlet en deltagelsesaftale mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (»deltagelsesaftalen«).

| (3) | Deltagelsesaftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Deltagelsesaftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Deltagelsesaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) godkendes herved på Unionens vegne.

Teksten til deltagelsesaftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne deltagelsesaftalen med bindende virkning for Unionen.

Artikel 3

Formanden for Rådet afgiver på Unionens vegne den underretning, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i deltagelsesaftalen.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.

På Rådets vegne

Ch. VASILAKOS

Formand

---

(1)  EUT L 138 af 24.5.2013, s. 15.

1

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/3

---

OVERSÆTTELSE

DELTAGELSESAFTALE

mellem den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds deltagelse i Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya)

DEN EUROPÆISKE UNION (EU eller Unionen),

på den ene side, og

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

på den anden side,

i det følgende under ét benævnt »parterne«,

ER UNDER HENSYN TIL

Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (1)

Skrivelsen af 6. november 2013 fra chefen for Forbundsudenrigsministeriet (FDFA), hvori der tilbydes et bidrag til EUBAM Libya

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EUBAM Libya/2/2014 (2) af 14. januar 2014 om accept af Det Schweiziske Forbunds bidrag til Den Europæiske Unions mission i Libyen

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse EUBAM Libya/1/2014 af 14. januar 2014 om nedsættelse af bidragyderkomitéen for Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya) (3)

BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Deltagelse i missionen

1.   Det Schweiziske Forbund tilslutter sig Rådets afgørelse 2013/233/FUSP og enhver anden afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at forlænge EUBAM Libya i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesbestemmelser.

2.   Det Schweiziske Forbunds bidrag til EUBAM Libya berører ikke Unionens selvstændige beslutningstagning.

3.   Det Schweiziske Forbund sikrer, at schweizisk personel, der deltager i EUBAM Libya, varetager sine opgaver i overensstemmelse med:

| — | Rådets afgørelse 2013/233/FUSP og eventuelle senere ændringer |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2013/233/FUSP og eventuelle senere ændringer

| — | missionsplanen |
| --- | --- |

—

missionsplanen

| — | gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesforanstaltningerne.

4.   Det personel, der af Det Schweiziske Forbund udsendes til missionen, udfører sine opgaver og handler udelukkende i EUBAM Libyas interesse.

5.   Det Schweiziske Forbund underretter i god tid missionschefen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om eventuelle ændringer af dets deltagelse i operationen.

Artikel 2

Status for personel

1.   Status for det personel, som Det Schweiziske Forbund bidrager med til EUBAM Libya, er underlagt aftalen mellem Den Europæiske Union og Libyen om EUBAM Libyas status i Libyen.

2.   Med forbehold af den i stk. 1 omhandlede aftale om missionens status har Det Schweiziske Forbund jurisdiktion over sit personel, der deltager i EUBAM Libya.

3.   Det Schweiziske Forbund har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af sit personel i forbindelse med deltagelsen i EUBAM Libya i Libyen. Det Schweiziske Forbund har ansvaret for eventuelt at retsforfølge et medlem af sit personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion efter sine egne love og forskrifter.

4.   Parterne er enige om at frafalde alle erstatningskrav, bortset fra kontraktmæssige krav, mod hinanden for skade på, tab af eller ødelæggelse af aktiver, der ejes/betjenes af en af parterne, som er opstået under udøvelsen af personellets pligter i forbindelse med aktiviteter i henhold til denne aftale, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse.

5.   Det Schweiziske Forbund forpligter sig til ved undertegnelsen af denne aftale at fremsætte en erklæring om frafald af krav mod enhver stat, der deltager i EUBAM Libya.

6.   Unionen forpligter sig til at sikre, at EU-medlemsstaterne ved undertegnelsen af denne aftale fremsætter en erklæring om frafald af krav i forbindelse med Det Schweiziske Forbunds deltagelse i EUBAM Libya.

Artikel 3

Klassificerede oplysninger

Aftalen mellem Det Schweiziske Forbund og Den Europæiske Union om sikkerhedsprocedurer for udveksling af klassificerede oplysninger (4) udfærdiget i Bruxelles den 28. april 2008 finder anvendelse i forbindelse med EUBAM Libya.

Artikel 4

Kommandovej

1.   Alt schweizisk personel, der deltager i EUBAM Libya, forbliver under sine nationale myndigheders fulde kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol med deres personel til Unionens øverstbefalende for den civile operation.

3.   Den øverstbefalende for den civile operation påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med EUBAM Libya på det strategiske plan.

4.   Missionschefen påtager sig ansvaret for og har kommando over og kontrol med EUBAM Libya.

5.   Missionschefen leder EUBAM Libya og varetager den daglige styring.

6.   Det Schweiziske Forbund har samme rettigheder og forpligtelser i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater.

7.   Missionschefen har ansvaret for den disciplinære kontrol med EUBAM Libyas personel. I det omfang det er nødvendigt, pålægges disciplinære sanktioner af de schweiziske nationale myndigheder.

8.   Det Schweiziske Forbund udpeger et nationalt kontaktpunkt (»NCP«) til at repræsentere sit nationale kontingent i EUBAM Libya. NCP refererer til missionschefen for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarlig for den daglige disciplin i kontingentet.

9.   Beslutningen om at afslutte missionen træffes af Unionen efter høring af Det Schweiziske Forbund, hvis dette land stadig bidrager til EUBAM Libya på datoen for missionens afslutning.

Artikel 5

Finansielle aspekter

1.   Det Schweiziske Forbund afholder alle udgifter i forbindelse med sin deltagelse i EUBAM Libya, jf. dog stk. 3.

2.   Det Schweiziske Forbund betaler erstatning på de betingelser, der måtte fremgå af bestemmelserne om styrkernes status, jf. artikel 2, stk. 1,, såfremt det fastslås, at det er ansvarligt for at have påført fysiske eller juridiske personer fra den eller de stater, hvor missionen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

3.   Unionen fritager Det Schweiziske Forbund for betaling af finansielle bidrag til de fælles udgifter til EUBAM Libya.

Artikel 6

Bestemmelser til gennemførelse af aftalen

De tekniske og administrativebestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre denne aftale, vedtages mellem Unionens relevante myndigheder og Det Schweiziske Forbunds relevante myndigheder.

Artikel 7

Manglende opfyldelse

Hvis en af parterne ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til denne aftale, har den anden part ret til at ophæve aftalen med en måneds varsel.

Artikel 8

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale bilægges mellem parterne med diplomatiske midler.

Artikel 9

Ikrafttræden og opsigelse

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Denne aftale forbliver i kraft, så længe Det Schweiziske Forbund bidrager til missionen.

4.   Hver part kan opsige denne aftale med skriftligt varsel til den anden part. Aftalen ophører tre måneder efter datoen for dette varsel.

Udfærdiget i Bruxelles den fjerde juli totusinde og fjorten på engelsk i to eksemplarer.

For Den Europæiske Union

For Det Schweiziske Forbund

---

(1)  EUT L 138 af 24.5.2013, s. 15.

1

(2)  EUT L 14 af 18.1.2014, s. 15.

2

(3)  EUT L 14 af 18.1.2014, s. 13.

3

(4)  EUT L 181 af 10.7.2008, s. 58.

4

---

Tekst for så vidt angår EU-medlemsstaterne:

»Når EU-medlemsstater anvender Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya), vil de, for så vidt deres nationale retssystemer tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde erstatningskrav mod Det Schweiziske Forbund for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem og benyttes af EUBAM Libya, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUBAM Libya, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra Det Schweiziske Forbund under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUBAM Libya, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Det Schweiziske Forbund, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EUBAM Libyas personel fra Det Schweiziske Forbund under benyttelsen af dette materiel.« |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Det Schweiziske Forbund, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EUBAM Libyas personel fra Det Schweiziske Forbund under benyttelsen af dette materiel.«

---

Tekst for så vidt angår Det Schweiziske Forbund:

»Når Det Schweiziske Forbund anvender Rådets afgørelse 2013/233/FUSP af 22. maj 2013 om Den Europæiske Unions bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen (EUBAM Libya), vil det, for så vidt dets nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i EUBAM Libya, for personskade eller død blandt dets personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører det og benyttes af EU-missionen, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUBAM Libya, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EUBAM Libya, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-missionen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel under benyttelsen af dette materiel.« |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU-missionen, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med missionen, undtagen i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt EU-missionens personel under benyttelsen af dette materiel.«

---

FORORDNINGER

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/7

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 753/2014

af 11. juli 2014

om gennemførelse af forordning (EF) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 269/2014 af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (1), særlig artikel 14, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 17. marts 2014 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. marts 2014 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 269/2014.

| (2) | I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine, mener Rådet, at der bør tilføjes yderligere personer på listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, jf. bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine, mener Rådet, at der bør tilføjes yderligere personer på listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, jf. bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014.

| (3) | Bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De personer, der er opført på listen i bilaget til denne forordning, tilføjes på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2014.

På Rådets vegne

S. GOZI

Formand

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

1

---

BILAG

LISTE OVER PERSONER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Dato for opførelse på listen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Fødselsdato: 25.7.1972 i Moskva | Såkaldt »premierminister i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« (erklærede f.eks. den 8. juli, at »vores militær gennemfører en særoperation mod de ukrainske »fascister««) Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya« | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Såkaldt »sikkerhedsminister i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske sikkerhedsaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY (Александр Александрович Калюсский) | | Såkaldt »de facto-vicepremierminister for sociale anliggender i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Såkaldt »minister for information og massekommunikation i folkere-publikken Donetsk«
  Ansvarlig for proseparatistiske propagandaaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Såkaldt »premierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk«, bekræftet den 8. juli
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Såkaldt »vicepremierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk« (tidligere såkaldt »premierminister i folkerepublikken Luhansk« og tidligere talsmand for »sydøsthæren«)
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«
  Ansvarlig for sydøsthærens erklæring om, at der ikke kan afholdes ukrainsk præsidentvalg i »folkerepublikken Luhansk« på grund af regionens »nye« status | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Såkaldt »formand for det øverste råd i folkerepublikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i »det øverste råd«, ansvarlig for at have anmodet Den Russiske Føderation om at anerkende »folkerepublikken Luhansk«s uafhængighed
  Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya« | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Såkaldt »indenrigsminister i folke-republikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Såkaldt »forsvarsminister i folke-republikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20.6.1956 i regionen Donetsk | Kommandør for kosakstyrkerne
  Ansvarlig for at lede separatister i Østukraine, der kæmper mod de ukrainske regeringsstyrker | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | En af lederne af de væbnede grupper i Østukraine
  Ansvarlig for uddannelse af separatister til at kæmpe mod de ukrainske regeringsstyrker | 12.7.2014 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Dato for opførelse på listen

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Fødselsdato: 25.7.1972 i Moskva

Såkaldt »premierminister i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« (erklærede f.eks. den 8. juli, at »vores militær gennemfører en særoperation mod de ukrainske »fascister««) Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya«

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Såkaldt »sikkerhedsminister i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske sikkerhedsaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY (Александр Александрович Калюсский)

Såkaldt »de facto-vicepremierminister for sociale anliggender i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Såkaldt »minister for information og massekommunikation i folkere-publikken Donetsk«

Ansvarlig for proseparatistiske propagandaaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Såkaldt »premierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk«, bekræftet den 8. juli

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Såkaldt »vicepremierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk« (tidligere såkaldt »premierminister i folkerepublikken Luhansk« og tidligere talsmand for »sydøsthæren«)

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

Ansvarlig for sydøsthærens erklæring om, at der ikke kan afholdes ukrainsk præsidentvalg i »folkerepublikken Luhansk« på grund af regionens »nye« status

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Såkaldt »formand for det øverste råd i folkerepublikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i »det øverste råd«, ansvarlig for at have anmodet Den Russiske Føderation om at anerkende »folkerepublikken Luhansk«s uafhængighed

Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya«

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Såkaldt »indenrigsminister i folke-republikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Såkaldt »forsvarsminister i folke-republikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20.6.1956 i regionen Donetsk

Kommandør for kosakstyrkerne

Ansvarlig for at lede separatister i Østukraine, der kæmper mod de ukrainske regeringsstyrker

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

En af lederne af de væbnede grupper i Østukraine

Ansvarlig for uddannelse af separatister til at kæmpe mod de ukrainske regeringsstyrker

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 754/2014

af 11. juli 2014

om afvisning af at godkende Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele eller afvise at meddele en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for at meddele eller afvise at meddele en sådan godkendelse. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder specifikke bestemmelser om evaluering af de produkter, der blev anvendt i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer på datoen for forordningens anvendelse.

| (2) | Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), tidligere Lactococcus lactis (NCIMB 30044), blev i overensstemmelse med artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 opført i registret over fodertilsætningsstoffer som ensileringstilsætningsstoffer til små dyrearter. |
| --- | --- |

(2)

Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), tidligere Lactococcus lactis (NCIMB 30044), blev i overensstemmelse med artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 opført i registret over fodertilsætningsstoffer som ensileringstilsætningsstoffer til små dyrearter.

| (3) | Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, sammenholdt med artikel 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet ansøgninger om godkendelse af Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med anmodning om, at disse stoffer klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Der er i henhold til artikel 10, stk. 2, sammenholdt med artikel 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet ansøgninger om godkendelse af Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med anmodning om, at disse stoffer klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 6. marts 2014 (2), at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) er resistente over for tetracyclin, et antibiotikum som anvendes i human- og veterinærmedicin. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sine udtalelser af 6. marts 2014 (2), at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) er resistente over for tetracyclin, et antibiotikum som anvendes i human- og veterinærmedicin.

| (5) | Det er ud fra de foreliggende oplysninger ikke muligt at udelukke, at der er en risiko for, at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) kan medføre, at andre mikroorganismer bliver resistente over for dette antibiotikum. Det er således ikke blevet fastslået, at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ikke har skadelige virkninger for dyrs eller menneskers sundhed eller for miljøet, når det anvendes som fodertilsætningsstof under de foreslåede betingelser. |
| --- | --- |

(5)

Det er ud fra de foreliggende oplysninger ikke muligt at udelukke, at der er en risiko for, at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) kan medføre, at andre mikroorganismer bliver resistente over for dette antibiotikum. Det er således ikke blevet fastslået, at Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) ikke har skadelige virkninger for dyrs eller menneskers sundhed eller for miljøet, når det anvendes som fodertilsætningsstof under de foreslåede betingelser.

| (6) | Betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er derfor ikke opfyldt. Derfor bør det afvises at godkende Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(6)

Betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er derfor ikke opfyldt. Derfor bør det afvises at godkende Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer.

| (7) | Da yderligere anvendelse af Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer kan udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed, bør disse fodertilsætningsstoffer hurtigst muligt trækkes tilbage fra markedet. Af praktiske årsager er det imidlertid nødvendigt at give de berørte parter en periode, inden for hvilken eksisterende beholdninger af ensilage, der er fremstillet med disse fodertilsætningsstoffer, kan opbruges. |
| --- | --- |

(7)

Da yderligere anvendelse af Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) som fodertilsætningsstoffer kan udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed, bør disse fodertilsætningsstoffer hurtigst muligt trækkes tilbage fra markedet. Af praktiske årsager er det imidlertid nødvendigt at give de berørte parter en periode, inden for hvilken eksisterende beholdninger af ensilage, der er fremstillet med disse fodertilsætningsstoffer, kan opbruges.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Afvisning af godkendelse

Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) godkendes ikke som fodertilsætningsstoffer.

Artikel 2

Overgangsbestemmelser

1.   Eksisterende beholdninger af Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) forblandinger, der indeholder dem, skal trækkes tilbage fra markedet så hurtigt som muligt og senest den 30. september 2014.

2.   Ensilage, der er fremstillet med Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) og Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) eller af forblandinger, der indeholder dem, inden den 1. august 2014, kan anvendes, indtil beholdningerne er opbrugt.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(3):3609 og EFSA Journal 2014; 12(3):3610.

2

EFSA Journal 2014

EFSA Journal 2014

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 755/2014

af 11. juli 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 97,3 |
| TR | 53,3 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 92,8 |
| TR | 148,4 |
| UY | 122,9 |
| ZA | 112,0 |
| ZZ | 119,0 |
| 0808 10 80 | AR | 106,9 |
| BR | 111,7 |
| CL | 103,6 |
| NZ | 132,2 |
| ZA | 120,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 76,3 |
| CL | 99,3 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 114,7 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| MK | 85,8 |
| TR | 242,4 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 117,6 |
| 0809 29 00 | TR | 236,1 |
| ZZ | 236,1 |
| 0809 30 | MK | 60,6 |
| TR | 138,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,3 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

53,5

MK

97,3

TR

53,3

XS

47,9

ZZ

63,0

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

92,8

TR

148,4

UY

122,9

ZA

112,0

ZZ

119,0

0808 10 80

AR

106,9

BR

111,7

CL

103,6

NZ

132,2

ZA

120,0

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

76,3

CL

99,3

NZ

184,8

ZA

98,2

ZZ

114,7

0809 10 00

BA

82,8

MK

85,8

TR

242,4

XS

59,5

ZZ

117,6

0809 29 00

TR

236,1

ZZ

236,1

0809 30

MK

60,6

TR

138,6

ZZ

99,6

0809 40 05

BA

70,3

ZZ

70,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/14

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 756/2014

af 8. juli 2014

om ændring af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser

(ECB/2014/30)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), særlig artikel 5, stk. 1, og artikel 6, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) (2) trådte i kraft den 27. november 2013 og finder anvendelse på indberetningen af data vedrørende de monetære finansielle institutioners rentesatser fra den 1. januar 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) (2) trådte i kraft den 27. november 2013 og finder anvendelse på indberetningen af data vedrørende de monetære finansielle institutioners rentesatser fra den 1. januar 2015.

| (2) | I medfør af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) kræves det, at data vedrørende nye mængder af genforhandlede lån indberettes særskilt; sideløbende hermed kræves det i medfør del 13, afsnit 4, i bilag II til retningslinje ECB/2014/15 (3) endvidere, at der tilvejebringes data vedrørende rentesatserne for genforhandlede lån. |
| --- | --- |

(2)

I medfør af forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) kræves det, at data vedrørende nye mængder af genforhandlede lån indberettes særskilt; sideløbende hermed kræves det i medfør del 13, afsnit 4, i bilag II til retningslinje ECB/2014/15 (3) endvidere, at der tilvejebringes data vedrørende rentesatserne for genforhandlede lån.

| (3) | Det er nødvendigt at tilpasse anvendelsesområdet for genforhandlede lån i forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) til retningslinje ECB/2014/15 for at sikre en passende registrering af de genforhandlinger af lån, der finder sted inden for den indberetningsperiode, i løbet af hvilken lånet blev ydet, samt den nøjagtige indberetning af nye mængder af genforhandlede lån, for så vidt angår lån, der endnu ikke er trukket fuldt ud, dvs. lån i trancher — |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at tilpasse anvendelsesområdet for genforhandlede lån i forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) til retningslinje ECB/2014/15 for at sikre en passende registrering af de genforhandlinger af lån, der finder sted inden for den indberetningsperiode, i løbet af hvilken lånet blev ydet, samt den nøjagtige indberetning af nye mængder af genforhandlede lån, for så vidt angår lån, der endnu ikke er trukket fuldt ud, dvs. lån i trancher —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring

I del 2, afsnit VI, i bilag I til forordning (EU) nr. 1072/2013 (ECB/2013/34), affattes nr. 22 således:

| »22. | For den separate rapportering af nye mængder af genforhandlede lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber i MFI-rentestatistikken, omfatter genforhandlede lån alle udlån til nye forretninger, bortset fra revolverende lån og overtræk og gæld på kreditkort, der allerede er blevet ydet men endnu ikke tilbagebetalt på genforhandlingstidspunktet.« |
| --- | --- |

»22.

For den separate rapportering af nye mængder af genforhandlede lån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber i MFI-rentestatistikken, omfatter genforhandlede lån alle udlån til nye forretninger, bortset fra revolverende lån og overtræk og gæld på kreditkort, der allerede er blevet ydet men endnu ikke tilbagebetalt på genforhandlingstidspunktet.«

Artikel 2

Afsluttende bestemmelser

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i henhold til traktaterne.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 8. juli 2014.

For ECB's Styrelsesråd

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1072/2013 af 24. september 2013 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser (ECB/2013/34) (EUT L 297 af 7.11.2013, s. 51).

2

(3)  Retningslinje ECB/2014/15 af 4. april 2014 om monetær og finansiel statistik (vedtaget den 4. april 2014 og tilgængelig på ECB's websted www.ecb.europa.eu). Endnu ikke offentliggjort i EU-Tidende.

3

---

AFGØRELSER

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/15

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 8. juli 2014

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

(2014/452/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 19, stk. 2, artikel 21, stk. 2, artikel 114, 168, 169 og 197 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre bl.a. protokol 31 til EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre bl.a. protokol 31 til EØS-aftalen.

| (3) | Protokol 31 til EØS-aftalen indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejdet på særlige områder ud over de fire friheder. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 til EØS-aftalen indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejdet på særlige områder ud over de fire friheder.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (3).

| (5) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014.

| (6) | Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(6)

Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til den foreslåede ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder, baseres på det udkast til Det Blandede EØS Udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

På Rådets vegne

P. C. PADOAN

Formand

---

(1)  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62).

3

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. .../2014

af

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om oprettelse af et program for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om oprettelse af et program for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (1).

| (2) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014 — |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 5 i protokol 31 foretages følgende ændringer:

| 1. | I stk. 5 indsættes ordene », i det program, der er nævnt i fjortende led fra den 1. januar 2014« efter ordene »i det program, der er nævnt i trettende led fra den 1. januar 2012«. |
| --- | --- |

1.

I stk. 5 indsættes ordene », i det program, der er nævnt i fjortende led fra den 1. januar 2014« efter ordene »i det program, der er nævnt i trettende led fra den 1. januar 2012«.

| 2. | I stk. 8 indsættes følgende led:






  »— | 32013 R 1381: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62).
  Liechtenstein deltager udelukkende i de aktiviteter, der finansieres over budgetpost 33 01 04 01 Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med rettigheder og borgerskab og 33 02 02 Fremme af ikke-forskelsbehandling og lighed.
  Norge fritages fra at deltage i programmet og fra at bidrage finansielt hertil.« |
| --- | --- | --- |

2.

I stk. 8 indsættes følgende led:

»—

32013 R 1381: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 af 17. december 2013 om programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for perioden 2014 til 2020 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62).

Liechtenstein deltager udelukkende i de aktiviteter, der finansieres over budgetpost 33 01 04 01 Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med rettigheder og borgerskab og 33 02 02 Fremme af ikke-forskelsbehandling og lighed.

Norge fritages fra at deltage i programmet og fra at bidrage finansielt hertil.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at den sidste meddelelse er indgivet i henhold til EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 62.

1

(2)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

2

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/18

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 8. juli 2014

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

(2014/453/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre bl.a. protokol 31 til EØS-aftalen (»protokol 31«). |
| --- | --- |

(2)

I henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre bl.a. protokol 31 til EØS-aftalen (»protokol 31«).

| (3) | Protokol 31 indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 indeholder bestemmelser og ordninger vedrørende samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (3).

| (5) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2014.

| (6) | Unionens holdning i Det Blandede EØS-udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(6)

Unionens holdning i Det Blandede EØS-udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-udvalg til den foreslåede ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

På Rådets vegne

P. C. PADOAN

Formand

---

(1)  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

3

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. .../2014

af

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Det er hensigtsmæssigt at udvide samarbejdet mellem de kontraherende parter i EØS-aftalen til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (1).

| (2) | Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at gøre det muligt for det udvidede samarbejde at finde sted fra den 1. januar 2014 — |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at gøre det muligt for det udvidede samarbejde at finde sted fra den 1. januar 2014 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende indsættes i artikel 2, stk. 5, i protokol 31 til EØS-aftalen:

| »— | 32013 R 1316: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).
  EFTA-staterne deltager kun i telekommunikationssektoren i Connecting Europe-faciliteten.
  Liechtenstein fritages fra at deltage i programmet og fra at bidrage finansielt hertil.« |
| --- | --- |

»—

32013 R 1316: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

EFTA-staterne deltager kun i telekommunikationssektoren i Connecting Europe-faciliteten.

Liechtenstein fritages fra at deltage i programmet og fra at bidrage finansielt hertil.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter, at den sidste meddelelse er indgivet i henhold til EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).

2

Den anvendes fra den 1. januar 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Den Europæiske Unions Tidendes

Udfærdiget i Bruxelles,.

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

2

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/20

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 8. juli 2014

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

(2014/454/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 175, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 1, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2) (»EØS-aftalen«) trådte i kraft den 1. januar 1994.

| (2) | I henhold til artikel 98 i EØS-aftalen kan Det Blandede EØS-Udvalg beslutte at ændre bl.a. bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 98 i EØS-aftalen kan Det Blandede EØS-Udvalg beslutte at ændre bl.a. bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.

| (4) | EØS-aftalens bilag XX (Miljø) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

EØS-aftalens bilag XX (Miljø) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Unionens holdning i Det Blandede EØS-Udvalg bør baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2014.

På Rådets vegne

P. C. PADOAN

Formand

---

(1)  EFT L 305 af 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71).

3

---

UDKAST

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. .../2014

af

om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (1), som berigtiget ved EUT L 161 af 29.6.2010, s. 11, skal indarbejdes i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (1), som berigtiget ved EUT L 161 af 29.6.2010, s. 11, skal indarbejdes i EØS-aftalen.

| (2) | Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(2)

Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende indsættes efter punkt 1k (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/35/EF) i bilag XX til EØS-aftalen:

| »1l. | 32009 L 0128: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71), som berigtiget ved EUT L 161 af 29.6.2010, s. 11.
  Direktivets bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasning:
  Med hensyn til Norge erstattes ordene »26. november 2012« i artikel 4, stk. 2, med ordene »1. januar 2016«.« |
| --- | --- |

»1l.

32009 L 0128: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71), som berigtiget ved EUT L 161 af 29.6.2010, s. 11.

Direktivets bestemmelser gælder i forbindelse med denne aftale med følgende tilpasning:

Med hensyn til Norge erstattes ordene »26. november 2012« i artikel 4, stk. 2, med ordene »1. januar 2016«.«

Artikel 2

Den islandske og den norske udgave af direktiv 2009/128/EF, som berigtiget i EUT L 161 af 29.6.2010, s. 11, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den [...], forudsat at alle meddelelser er indgivet i henhold til EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2), eller på dagen for ikrafttrædelsen af Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. .../... af ... (3) [om indarbejdelse af forordning (EF) nr. 1170/2009], hvis denne dato falder senere.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne

Formand

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71.

1

(2)  [Ingen forfatningsmæssige krav angivet.] [Forfatningsmæssige krav angivet.]

2

(3)  EUT L ...

3

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/22

---

RÅDETS AFGØRELSE 2014/455/FUSP

af 11. juli 2014

om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (1), særlig artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 17. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/145/FUSP. |
| --- | --- |

(1)

Den 17. marts 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/145/FUSP.

| (2) | I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine mener Rådet, at der bør tilføjes yderligere personer på listen over personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, jf. bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den alvorlige situation i Ukraine mener Rådet, at der bør tilføjes yderligere personer på listen over personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, jf. bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP.

| (3) | Bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De personer, der er opført på listen i bilaget til denne afgørelse, tilføjes på listen i bilaget til afgørelse 2014/145/FUSP.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2014.

På Rådets vegne

S. GOZI

Formand

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

1

---

BILAG

LISTE OVER PERSONER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 1

| | Navn | Identificerende oplysninger | Begrundelse | Dato for opførelse på listen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Fødselsdato: 25.7.1972 i Moskva | Såkaldt »premierminister i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« (erklærede f.eks. den 8. juli, at »vores militær gennemfører en særoperation mod de ukrainske »fascister««) Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya« | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Såkaldt »sikkerhedsminister i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske sikkerhedsaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY (Александр Александрович Калюсский) | | Såkaldt »de facto-vicepremierminister for sociale anliggender i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Såkaldt »minister for information og massekommunikation i folkerepublikken Donetsk«
  Ansvarlig for proseparatistiske propagandaaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Såkaldt »premierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk«, bekræftet den 8. juli
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Såkaldt »vicepremierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk« (tidligere såkaldt »premierminister i folkerepublikken Luhansk« og tidligere talsmand for »sydøsthæren«)
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«
  Ansvarlig for sydøsthærens erklæring om, at der ikke kan afholdes ukrainsk præsidentvalg i »folkerepublikken Luhansk« på grund af regionens »nye« status | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Såkaldt »formand for det øverste råd i folkerepublikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i »det øverste råd«, ansvarlig for at have anmodet Den Russiske Føderation om at anerkende »folkerepublikken Luhansk«s uafhængighed
  Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya« | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Såkaldt »indenrigsminister i folke-republikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Såkaldt »forsvarsminister i folke-republikken Luhansk«
  Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk« | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20.6.1956 i regionen Donetsk | Kommandør for kosakstyrkerne
  Ansvarlig for at lede separatister i Østukraine, der kæmper mod de ukrainske regeringsstyrker | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | En af lederne af de væbnede grupper i Østukraine
  Ansvarlig for uddannelse af separatister til at kæmpe mod de ukrainske regeringsstyrker | 12.7.2014 |

Navn

Identificerende oplysninger

Begrundelse

Dato for opførelse på listen

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Fødselsdato: 25.7.1972 i Moskva

Såkaldt »premierminister i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk« (erklærede f.eks. den 8. juli, at »vores militær gennemfører en særoperation mod de ukrainske »fascister««) Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya«

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Såkaldt »sikkerhedsminister i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske sikkerhedsaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY (Александр Александрович Калюсский)

Såkaldt »de facto-vicepremierminister for sociale anliggender i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Såkaldt »minister for information og massekommunikation i folkerepublikken Donetsk«

Ansvarlig for proseparatistiske propagandaaktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Donetsk«

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Såkaldt »premierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk«, bekræftet den 8. juli

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Såkaldt »vicepremierminister i ministerrådet i folkerepublikken Luhansk« (tidligere såkaldt »premierminister i folkerepublikken Luhansk« og tidligere talsmand for »sydøsthæren«)

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

Ansvarlig for sydøsthærens erklæring om, at der ikke kan afholdes ukrainsk præsidentvalg i »folkerepublikken Luhansk« på grund af regionens »nye« status

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Såkaldt »formand for det øverste råd i folkerepublikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i »det øverste råd«, ansvarlig for at have anmodet Den Russiske Føderation om at anerkende »folkerepublikken Luhansk«s uafhængighed

Har undertegnet aftalememorandummet om »unionen Novorossiya«

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Såkaldt »indenrigsminister i folke-republikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Såkaldt »forsvarsminister i folke-republikken Luhansk«

Ansvarlig for separatistiske »regerings«aktiviteter i den såkaldte »regering for folkerepublikken Luhansk«

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20.6.1956 i regionen Donetsk

Kommandør for kosakstyrkerne

Ansvarlig for at lede separatister i Østukraine, der kæmper mod de ukrainske regeringsstyrker

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

En af lederne af de væbnede grupper i Østukraine

Ansvarlig for uddannelse af separatister til at kæmpe mod de ukrainske regeringsstyrker

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/25

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 4. februar 2014

om statsstøtte SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien

Spanske eltakster: slutkunder

(meddelt under nummer C(2013) 7741)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/456/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (1), under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 27. april 2006 indgav virksomhederne Céntrica plc og Céntrica Energía S.L.U. (sammen benævnt »Céntrica«) en klage til Kommissionen vedrørende den ordning for regulerede eltakster, der blev indført i Spanien i 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 27. april 2006 indgav virksomhederne Céntrica plc og Céntrica Energía S.L.U. (sammen benævnt »Céntrica«) en klage til Kommissionen vedrørende den ordning for regulerede eltakster, der blev indført i Spanien i 2005.

| (2) | Ved brev af 27. juli 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at indgive oplysninger om ovennævnte foranstaltning. Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev af 22. august 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 27. juli 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at indgive oplysninger om ovennævnte foranstaltning. Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev af 22. august 2006.

| (3) | Den 12. oktober 2006 blev sagen registreret som ikke-anmeldt støtteforanstaltning (sag NN 66/2006). |
| --- | --- |

(3)

Den 12. oktober 2006 blev sagen registreret som ikke-anmeldt støtteforanstaltning (sag NN 66/2006).

| (4) | Ved brev af 9. november 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere afklaring af foranstaltningen. De spanske myndigheder svarede ved brev af 12. december 2006. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 9. november 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere afklaring af foranstaltningen. De spanske myndigheder svarede ved brev af 12. december 2006.

| (5) | Ved brev af 24. januar 2007 informerede Kommissionen de spanske myndigheder om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), med hensyn til støtten. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 24. januar 2007 informerede Kommissionen de spanske myndigheder om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), med hensyn til støtten.

| (6) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (7) | De spanske myndigheder svarede ved brev af 26. februar 2007. |
| --- | --- |

(7)

De spanske myndigheder svarede ved brev af 26. februar 2007.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: den regionale regering i Galicia (brev af 23. marts 2007), Céntrica (brev af 26. marts og 3. juli 2007), ACIE — sammenslutningen af uafhængige energileverandører (brev af 26. marts 2007), den regionale regering i Asturias (brev af 27. marts 2007), AEGE — sammenslutningen af energiintensive kunder (brev af 2. april 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (brev af 3. april 2007), Ferroatlántica — en metalproducent (brev af 3. april 2007), Alcoa (brev af 3. april 2007), UNESA — den spanske elindustrisammenslutning (brev af 25. april 2007), ENEL Viesgo (brev af 26. april 2007), Iberdrola (brev af 26. april 2007), Union Fenosa Distribución (brev af 27. april 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (brev af 27. april 2007) og Endesa Distribución Electrica (brev af 27. april 2007). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: den regionale regering i Galicia (brev af 23. marts 2007), Céntrica (brev af 26. marts og 3. juli 2007), ACIE — sammenslutningen af uafhængige energileverandører (brev af 26. marts 2007), den regionale regering i Asturias (brev af 27. marts 2007), AEGE — sammenslutningen af energiintensive kunder (brev af 2. april 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (brev af 3. april 2007), Ferroatlántica — en metalproducent (brev af 3. april 2007), Alcoa (brev af 3. april 2007), UNESA — den spanske elindustrisammenslutning (brev af 25. april 2007), ENEL Viesgo (brev af 26. april 2007), Iberdrola (brev af 26. april 2007), Union Fenosa Distribución (brev af 27. april 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (brev af 27. april 2007) og Endesa Distribución Electrica (brev af 27. april 2007).

| (9) | Ved brev af 15. maj og 6. juli 2007 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til de spanske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere. Deres bemærkninger blev modtaget ved brev af 2. august 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 15. maj og 6. juli 2007 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til de spanske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere. Deres bemærkninger blev modtaget ved brev af 2. august 2007.

| (10) | Yderligere oplysninger blev indgivet af Céntrica ved brev af 1. juni 2007, 28. august 2007, 4. februar 2008 og 1. marts 2008, AEGE ved brev af 21. november 2011 og Ferroatlántica ved brev af 5. december 2011. |
| --- | --- |

(10)

Yderligere oplysninger blev indgivet af Céntrica ved brev af 1. juni 2007, 28. august 2007, 4. februar 2008 og 1. marts 2008, AEGE ved brev af 21. november 2011 og Ferroatlántica ved brev af 5. december 2011.

| (11) | Ved brev af 30. juli 2009, 19. marts 2010, 6. oktober 2011, 12. april 2012, 31. august 2012, 4. februar 2013 og 17. juli 2013 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at fremlægge yderligere beskrivelser af foranstaltningen. Myndighederne svarede ved brev af 5. oktober 2009, 26. april 2010, 7. december 2011, 12. juni 2012, 18. oktober 2012, 11. februar 2013 og 4. oktober 2013. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 30. juli 2009, 19. marts 2010, 6. oktober 2011, 12. april 2012, 31. august 2012, 4. februar 2013 og 17. juli 2013 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at fremlægge yderligere beskrivelser af foranstaltningen. Myndighederne svarede ved brev af 5. oktober 2009, 26. april 2010, 7. december 2011, 12. juni 2012, 18. oktober 2012, 11. februar 2013 og 4. oktober 2013.

| (12) | Den 19. april 2013 blev sagen opdelt i to dele: denne sag, dvs. sag SA.21817 (C3/07, ex NN 66/06), som vedrører støtte til elslutkunder, og sag SA.36559 (C3a/07, ex NN 66/06), som vedrører støtte til eldistributionsselskaber. Denne afgørelse vedrører alene mulig støtte til elslutkunder inden for rammerne af proceduren, dvs. den ikke omfatter privatkunder og små virksomheder. |
| --- | --- |

(12)

Den 19. april 2013 blev sagen opdelt i to dele: denne sag, dvs. sag SA.21817 (C3/07, ex NN 66/06), som vedrører støtte til elslutkunder, og sag SA.36559 (C3a/07, ex NN 66/06), som vedrører støtte til eldistributionsselskaber. Denne afgørelse vedrører alene mulig støtte til elslutkunder inden for rammerne af proceduren, dvs. den ikke omfatter privatkunder og små virksomheder.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

DET SPANSKE ELSYSTEM I 2005

| (13) | I den lovgivningsramme, der er fastsat ved lov 54/1997 af 27. november 1997 (Ley del sector eléctrico — LSE), som var gældende i 2005, var leveringen af elektricitet til slutkunder til regulerede takster kategoriseret som en reguleret aktivitet. Denne opgave var ved lov overdraget til distributionsselskaber. |
| --- | --- |

(13)

I den lovgivningsramme, der er fastsat ved lov 54/1997 af 27. november 1997 (Ley del sector eléctrico — LSE), som var gældende i 2005, var leveringen af elektricitet til slutkunder til regulerede takster kategoriseret som en reguleret aktivitet. Denne opgave var ved lov overdraget til distributionsselskaber.

| (14) | I 2005 kunne alle elslutkunder på det spanske marked vælge, om de ville forhandle forsyningskontrakter med uafhængige leverandører eller at få leveret elektricitet til regulerede takster fastsat af staten. På det regulerede marked havde alle slutkunder, der ønskede det, ret til at få leveret elektricitet fra sit lokale distributionsselskab til den regulerede integrerede takst (samlet pris) afhængigt af vedkommendes forbrugsprofil og -mængde. På det frie marked betalte kunderne en tilslutningsafgift, der også var reguleret, og i tillæg til denne skulle de også betale omkostningerne til energiforsyning. Efter gennemførelsen af reformen af elsektoren i 2009 leverer distributionsselskaberne ikke længere elektricitet til regulerede integrerede takster. |
| --- | --- |

(14)

I 2005 kunne alle elslutkunder på det spanske marked vælge, om de ville forhandle forsyningskontrakter med uafhængige leverandører eller at få leveret elektricitet til regulerede takster fastsat af staten. På det regulerede marked havde alle slutkunder, der ønskede det, ret til at få leveret elektricitet fra sit lokale distributionsselskab til den regulerede integrerede takst (samlet pris) afhængigt af vedkommendes forbrugsprofil og -mængde. På det frie marked betalte kunderne en tilslutningsafgift, der også var reguleret, og i tillæg til denne skulle de også betale omkostningerne til energiforsyning. Efter gennemførelsen af reformen af elsektoren i 2009 leverer distributionsselskaberne ikke længere elektricitet til regulerede integrerede takster.

| (15) | Niveauerne for de regulerede integrerede takster og de regulerede tilslutningsafgifter blev fastsat forud for et helt år, normalt inden udgangen af år N – 1, men kunne justeres i løbet af året (3). De årlige takststigninger var dog underlagt et maksimumsloft (4). I princippet blev alle takst- og afgiftsniveauer fastlagt på grundlag af prognoser, således at man sikrede, at den regulerede indtjening fra deres anvendelse var tilstrækkelig til at dække elsystemets samlede regulerede omkostninger. Systemets regulerede omkostninger omfattede i 2005 omkostninger til energiforsyning for integrerede takster, omkostninger til køb af energi fra særlige støtteordninger (vedvarende energikilder, kraftvarmeproduktion osv.), transport- og distributionsomkostninger, foranstaltninger vedrørende efterspørgselsstyring, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, støtte til kul, tidligere års underskud osv. Der var ingen regler, der øremærkede en bestemt kategori af indtjeningen eller en del heraf til en særlig kategori af omkostninger eller en del heraf. Det betød, at indtjeningen fra tilslutningsafgifter ikke — hverken helt eller delvist — var øremærket til at finansiere f.eks. tilskud til elektricitet fra vedvarende energikilder eller elproduktionen på de spanske øer. |
| --- | --- |

(15)

Niveauerne for de regulerede integrerede takster og de regulerede tilslutningsafgifter blev fastsat forud for et helt år, normalt inden udgangen af år N – 1, men kunne justeres i løbet af året (3). De årlige takststigninger var dog underlagt et maksimumsloft (4). I princippet blev alle takst- og afgiftsniveauer fastlagt på grundlag af prognoser, således at man sikrede, at den regulerede indtjening fra deres anvendelse var tilstrækkelig til at dække elsystemets samlede regulerede omkostninger. Systemets regulerede omkostninger omfattede i 2005 omkostninger til energiforsyning for integrerede takster, omkostninger til køb af energi fra særlige støtteordninger (vedvarende energikilder, kraftvarmeproduktion osv.), transport- og distributionsomkostninger, foranstaltninger vedrørende efterspørgselsstyring, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, støtte til kul, tidligere års underskud osv. Der var ingen regler, der øremærkede en bestemt kategori af indtjeningen eller en del heraf til en særlig kategori af omkostninger eller en del heraf. Det betød, at indtjeningen fra tilslutningsafgifter ikke — hverken helt eller delvist — var øremærket til at finansiere f.eks. tilskud til elektricitet fra vedvarende energikilder eller elproduktionen på de spanske øer.

| (16) | I 2005 var der ikke færre end 25 regulerede takster for slutkunder, afhængigt af forbrugsniveau, forbrugsprofil, kunden og netspænding. Samtidig fandt ni andre regulerede netafgifter anvendelse for slutkunder på det frie marked, også baseret på netspænding og andre karakteristika. |
| --- | --- |

(16)

I 2005 var der ikke færre end 25 regulerede takster for slutkunder, afhængigt af forbrugsniveau, forbrugsprofil, kunden og netspænding. Samtidig fandt ni andre regulerede netafgifter anvendelse for slutkunder på det frie marked, også baseret på netspænding og andre karakteristika.

| (17) | Den 30. december 2004 fastsatte de spanske myndigheder de gældende eltakster for 2005 (5) svarende til følgende kundekategorier:
  INTEGREREDE TAKSTER

  Lavspænding









  1.0. | El op til 770 kW |
| --- | --- | --- |

(17)

Den 30. december 2004 fastsatte de spanske myndigheder de gældende eltakster for 2005 (5) svarende til følgende kundekategorier:

INTEGREREDE TAKSTER

Lavspænding

1.0.

| 2.0. | Generel, el ikke over 15 kW |
| --- | --- |

2.0.

| 3.0. | Generel |
| --- | --- |

3.0.

| 4.0. | Generel, langvarig anvendelse |
| --- | --- |

4.0.

| B.0 | Offentlig belysning |
| --- | --- |

B.0

| R.0 | Landbrugsvanding |
| --- | --- |

R.0

Højspænding

Generelle takster

Kortvarig anvendelse

| 1.1. | Generel, ikke over 36 kV |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Generel, mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Generel, mellem 72,5 og 145 kV |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Generel, over 145 kV |
| --- | --- |

1.4.

Mellemlang anvendelse

| 2.1. | Ikke over 36 kV |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Mellem 72,5 og 145 kV |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Over 145 kV |
| --- | --- |

2.4.

Langvarig anvendelse

| 3.1. | Ikke over 36 kV |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mellem 72,5 og 145 kV |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Over 145 kV |
| --- | --- |

3.4.

Takster for fremdriftsmidler (Tarifas de tracción)

| T.1 | Ikke over 36 kV |
| --- | --- |

T.1

| T.2 | Mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

T.2

| T.3 | Mellem 72,5 kV og 145 kV |
| --- | --- |

T.3

Landbrugsvanding

| R.1 | Ikke over 36 kV |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | Mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | Mellem 72,5 og 145 kV |
| --- | --- |

R.3

G.   Takst for store slutkunder (G4)

Takster for salg til distributionsselskaber

| D.1 | Ikke over 36 kV |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Mellem 36 og 72,5 kV |
| --- | --- |

D.2

| D.3 | Mellem 72,5 og 145 kV |
| --- | --- |

D.3

| D.4 | Over 145 kV |
| --- | --- |

D.4

TILSLUTNINGSTAKSTER

Lavspænding

| 2.0 A | Almindelig tilslutningstakst for lavspænding |
| --- | --- |

2.0 A

| 2.0 NA | Simpel tilslutningstakst for lavspænding med dag-/nattakst |
| --- | --- |

2.0 NA

| 3.0 A | Generel tilslutningstakst for lavspænding |
| --- | --- |

3.0 A

Højspænding

| 3.1.A | Tilslutningstakst for spænding op til 36 kV (el ikke over 450 kW) |
| --- | --- |

3.1.A

| 6.1 | Tilslutningstakst for spænding op til 36 kV (el over 450 kW) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Tilslutningstakst for spænding over 36 kV og op til 72,5 kV (el over 450 kW) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tilslutningstakst for spænding over 72 kV og op til 145 kV (el over 450 kW) |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tilslutningstakst for spænding over 145 kV (el over 450 kW) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Tilslutningstakst for internationale sammenkoblinger |
| --- | --- |

6.5

| (18) | Regulerede integrerede takster kunne opdeles i en komponent til dækning af transport-, distributions- og generelle systemomkostninger (tilslutningsafgift) og en komponent, der afspejlede omkostningerne til køb af elektricitet på engrosmarkedet (energikomponent). Et system med rabatter på integrerede takster blev desuden anvendt i forbindelse med efterspørgselsstyringstjenester, f.eks. accepterede varslede strømafbrydelser eller forbrug koncentreret uden for spidsbelastningsperioder). Siden 2005 har Spanien indført en række ændringer af systemet for regulerede takster. Den seneste ændring blev gennemført i 2013, hvor Spanien vedtog en ny lovgivningsramme for elsektoren (lov 24/13), som bl.a. omfatter en reform af reguleringen af priserne på detailmarkedet. Spanien bekendtgjorde, at denne nye lov og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser ville træde i kraft i løbet af 2014. Nedenfor vises en oversigt over nogle af de grundlæggende integrerede takster for det laveste takstniveau i de kategorier, der er anført ovenfor (dvs. op til 145 kV) gældende fra den 1. januar 2005:

  Tabel 1


  Grundbeløb for regulerede integrerede takster 2005 | A/Elkomponent | B/Energikomponent | Integreret takst (A+B) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EUR/kW måned | EUR/kWh | EUR/MWh | | | |
| Lavspænding | | | | | | |
| 1.0 | El < 770 W |

(18)

Regulerede integrerede takster kunne opdeles i en komponent til dækning af transport-, distributions- og generelle systemomkostninger (tilslutningsafgift) og en komponent, der afspejlede omkostningerne til køb af elektricitet på engrosmarkedet (energikomponent). Et system med rabatter på integrerede takster blev desuden anvendt i forbindelse med efterspørgselsstyringstjenester, f.eks. accepterede varslede strømafbrydelser eller forbrug koncentreret uden for spidsbelastningsperioder). Siden 2005 har Spanien indført en række ændringer af systemet for regulerede takster. Den seneste ændring blev gennemført i 2013, hvor Spanien vedtog en ny lovgivningsramme for elsektoren (lov 24/13), som bl.a. omfatter en reform af reguleringen af priserne på detailmarkedet. Spanien bekendtgjorde, at denne nye lov og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser ville træde i kraft i løbet af 2014. Nedenfor vises en oversigt over nogle af de grundlæggende integrerede takster for det laveste takstniveau i de kategorier, der er anført ovenfor (dvs. op til 145 kV) gældende fra den 1. januar 2005:

Tabel 1

Grundbeløb for regulerede integrerede takster 2005

A/Elkomponent

B/Energikomponent

Integreret takst (A+B)

EUR/kW måned

EUR/kWh

EUR/MWh

Lavspænding

1.0

El < 770 W

0,277110

0,062287

62,67

| 3.0 | Generel |
| --- | --- |

3.0

Generel

1,430269

0,083728

85,71

| 4.0 | Generel, langvarig anvendelse |
| --- | --- |

4.0

Generel, langvarig anvendelse

2,284634

0,076513

79,69

Højspænding

| 1.4 | Generel, kortvarig anvendelse > 145 kV |
| --- | --- |

1.4

Generel, kortvarig anvendelse > 145 kV

1,759358

0,058412

60,86

| 2.4 | Generel, mellemlang anvendelse > 145 kV |
| --- | --- |

2.4

Generel, mellemlang anvendelse > 145 kV

3,632629

0,053224

58,27

| 3.4 | Generel, langvarig anvendelse > 145 kV |
| --- | --- |

3.4

Generel, langvarig anvendelse > 145 kV

9,511921

0,042908

56,12

| G. | Store kunder G4 |
| --- | --- |

G.

Store kunder G4

10,208070

0,011265

25,44

Kilde: Bilag I til kongeligt dekret 2392/2004, CNE's beregninger.

| (19) | Den spanske tilsynsmyndighed, CNE, har oplyst, at de gennemsnitlige integrerede takster i 2005 ikke afspejlede alle omkostningerne til forsyning og navnlig omkostningerne til køb af energi på engrosmarkedet. Som det fremgår af figuren nedenfor, lå de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, kun i fem måneder (januar og februar 2005 og derefter fra april til juni 2005) under gennemsnitspriserne på engrosmarkedet for elektricitet. Det modsatte gjorde sig dog gældende fra oktober 2007 til december 2007: I denne periode på 14 måneder faldt de gennemsnitlige engrospriser drastisk til under de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, og oversteg den forskel, der blev observeret i de syv måneder i 2005, hvor engrospriserne lå over dem, der indgik i de integrerede takster.

  Figur 1


  Vægtede gennemsnitlige engrospriser i forhold til energipris i integreret takst



  Kilde: CNE — Rapport om konkurrenceudviklingen på gas- og elektricitetsmarkederne. 2005/2007, s. 84. |
| --- | --- |

(19)

Den spanske tilsynsmyndighed, CNE, har oplyst, at de gennemsnitlige integrerede takster i 2005 ikke afspejlede alle omkostningerne til forsyning og navnlig omkostningerne til køb af energi på engrosmarkedet. Som det fremgår af figuren nedenfor, lå de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, kun i fem måneder (januar og februar 2005 og derefter fra april til juni 2005) under gennemsnitspriserne på engrosmarkedet for elektricitet. Det modsatte gjorde sig dog gældende fra oktober 2007 til december 2007: I denne periode på 14 måneder faldt de gennemsnitlige engrospriser drastisk til under de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, og oversteg den forskel, der blev observeret i de syv måneder i 2005, hvor engrospriserne lå over dem, der indgik i de integrerede takster.

Figur 1

Vægtede gennemsnitlige engrospriser i forhold til energipris i integreret takst

Kilde: CNE — Rapport om konkurrenceudviklingen på gas- og elektricitetsmarkederne. 2005/2007, s. 84.

TAKSTUNDERSKUDDET I 2005

| (20) | Elsystemets konti blev opgjort årligt på grundlag af de faktiske regulerede indtægter og omkostninger. I 2005 sikrede det niveau, som de regulerede takster og tilslutningsafgifterne blev fastsat på, ikke tilstrækkelig indtjening til, at systemet kunne få dækket alle de omkostninger, der efterfølgende blev dokumenteret for hele året. Den endelige afregning for 2005, som CNE udførte ved årets afslutning, resulterede i et underskud på 3 811 mio. EUR. Det var ikke første gang, afregningen resulterede i et underskud, selv om størrelsen af underskuddet i 2005 var det hidtil største. I 2000, 2001 og 2002 opnåede man lavere underskud. |
| --- | --- |

(20)

Elsystemets konti blev opgjort årligt på grundlag af de faktiske regulerede indtægter og omkostninger. I 2005 sikrede det niveau, som de regulerede takster og tilslutningsafgifterne blev fastsat på, ikke tilstrækkelig indtjening til, at systemet kunne få dækket alle de omkostninger, der efterfølgende blev dokumenteret for hele året. Den endelige afregning for 2005, som CNE udførte ved årets afslutning, resulterede i et underskud på 3 811 mio. EUR. Det var ikke første gang, afregningen resulterede i et underskud, selv om størrelsen af underskuddet i 2005 var det hidtil største. I 2000, 2001 og 2002 opnåede man lavere underskud.

| (21) | Regeringen havde bl.a. undervurderet de faktiske omkostninger til køb af elektricitet. Slutkundernes elforbrug på både det regulerede marked og det frie marked udviklede sig i 2005 omtrent som forudsagt i december 2004, men de uforudsete prisstigninger i løbet af året betød, at engrosprisen blev fastsat til 62,4 EUR/MWh i 2005 sammenlignet med 35,61 EUR/MWh i 2004, således at den gennemsnitlige engrospris nåede op på 59,47 EUR/MWh i 2005. Årsagerne til denne stigning omfattede et usædvanligt tørt år, hvilket reducerede hydroelproduktionen med 55 %, en stigning i oliepriserne, konsekvenserne af markedsprisen på CO2-emissionskvoter, der var modtaget gratis i medfør af emissionshandelssystemet, og en stigning i energiefterspørgslen, der var højere end væksten i BNP. |
| --- | --- |

(21)

Regeringen havde bl.a. undervurderet de faktiske omkostninger til køb af elektricitet. Slutkundernes elforbrug på både det regulerede marked og det frie marked udviklede sig i 2005 omtrent som forudsagt i december 2004, men de uforudsete prisstigninger i løbet af året betød, at engrosprisen blev fastsat til 62,4 EUR/MWh i 2005 sammenlignet med 35,61 EUR/MWh i 2004, således at den gennemsnitlige engrospris nåede op på 59,47 EUR/MWh i 2005. Årsagerne til denne stigning omfattede et usædvanligt tørt år, hvilket reducerede hydroelproduktionen med 55 %, en stigning i oliepriserne, konsekvenserne af markedsprisen på CO2-emissionskvoter, der var modtaget gratis i medfør af emissionshandelssystemet, og en stigning i energiefterspørgslen, der var højere end væksten i BNP.

| (22) | En vigtig faktor, som også bidrog til stigningen i systemets generalomkostninger, var det høje niveau af støtte til produktionen af vedvarende energi. Producenter af vedvarende energi kunne f.eks. vælge direkte deltagelse på engrosmarkedet for elektricitet eller i »puljen«. I 2005 var denne option særlig attraktiv, og det betød, at flere producenter af vedvarende energi end forventet deltog i puljen, hvilket medførte højere omkostninger for systemet. Den direkte støtte til energiomkostningerne til elektricitet fra den særlige ordning (vedvarende energi og kraftvarmeproduktion), som blev bogført som en reguleret omkostning, beløb sig desuden til 2 701 mio. EUR i 2005. Det kan eksempelvis nævnes, at systemets transport- og distributionsomkostninger beløb sig til 4 410 mio. EUR i 2005. |
| --- | --- |

(22)

En vigtig faktor, som også bidrog til stigningen i systemets generalomkostninger, var det høje niveau af støtte til produktionen af vedvarende energi. Producenter af vedvarende energi kunne f.eks. vælge direkte deltagelse på engrosmarkedet for elektricitet eller i »puljen«. I 2005 var denne option særlig attraktiv, og det betød, at flere producenter af vedvarende energi end forventet deltog i puljen, hvilket medførte højere omkostninger for systemet. Den direkte støtte til energiomkostningerne til elektricitet fra den særlige ordning (vedvarende energi og kraftvarmeproduktion), som blev bogført som en reguleret omkostning, beløb sig desuden til 2 701 mio. EUR i 2005. Det kan eksempelvis nævnes, at systemets transport- og distributionsomkostninger beløb sig til 4 410 mio. EUR i 2005.

Foranstaltninger for at præfinansiere underskuddet

| (23) | Udviklingen af underskuddet forløb ikke ubemærket. Allerede i marts 2005, da det stod klart, at et takstunderskud var under udvikling, bestemte de spanske myndigheder ved artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005 (6), at de midler, der var nødvendige for at lukke hullet mellem elsystemets omkostninger og indtægter, skulle komme fra Spaniens fem største »berettigede elselskaber«, som var de selskaber, der havde ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger (7), på grundlag af følgende procentdele:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 % |
| --- | --- | --- |

(23)

Udviklingen af underskuddet forløb ikke ubemærket. Allerede i marts 2005, da det stod klart, at et takstunderskud var under udvikling, bestemte de spanske myndigheder ved artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005 (6), at de midler, der var nødvendige for at lukke hullet mellem elsystemets omkostninger og indtægter, skulle komme fra Spaniens fem største »berettigede elselskaber«, som var de selskaber, der havde ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger (7), på grundlag af følgende procentdele:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 % |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 % |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %

| — | Endesa, S.A.: 44,16 % |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %

| — | Elcogas, S.A.: 1,91 % |
| --- | --- |

—

Elcogas, S.A.: 1,91 %

| (24) | I henhold til kongeligt lovdekret 5/2005 skulle det fremtidige underskud tilregnes ovennævnte fem selskaber som en negativ saldo på en eksisterende konto, som CNE anvendte til at betale strandede omkostninger til disse selskaber. Det betød i praksis, at de skulle betale midlerne på forhånd. Den negative saldo på kontoen for strandede omkostninger ville skabe inddrivelsesrettigheder, dvs. at selskaberne ville få ret til senere at inddrive indtjening fra elkunder. Selskaberne kunne securitisere disse rettigheder og sælge dem på markedet. De inddrivelsesrettigheder, der var givet til de fem udvalgte forsyningsselskaber, gav en minimumsrente (3-måneders-Euribor beregnet som den gennemsnitlige Euribor-rente for november i det foregående år uden margen). |
| --- | --- |

(24)

I henhold til kongeligt lovdekret 5/2005 skulle det fremtidige underskud tilregnes ovennævnte fem selskaber som en negativ saldo på en eksisterende konto, som CNE anvendte til at betale strandede omkostninger til disse selskaber. Det betød i praksis, at de skulle betale midlerne på forhånd. Den negative saldo på kontoen for strandede omkostninger ville skabe inddrivelsesrettigheder, dvs. at selskaberne ville få ret til senere at inddrive indtjening fra elkunder. Selskaberne kunne securitisere disse rettigheder og sælge dem på markedet. De inddrivelsesrettigheder, der var givet til de fem udvalgte forsyningsselskaber, gav en minimumsrente (3-måneders-Euribor beregnet som den gennemsnitlige Euribor-rente for november i det foregående år uden margen).

Foranstaltninger for at inddrive underskuddet fra slutkunderne

| (25) | I juni 2006 traf de spanske myndigheder en beslutning vedrørende ordningen for at inddrive underskuddet for 2005 fra elkunderne via de regulerede takster. Ved kongeligt dekret 809/2006 (8) bestemte de spanske myndigheder, at underskuddet for 2005 (eller mere præcist de inddrivelsesrettigheder, der var givet til forsyningsselskaberne) skulle tilbagebetales af kunderne over 14,5 år gennem en særlig ekstraafgift, der blev pålagt både integrerede takster og tilslutningstakster. Ekstraafgiften, der blev beregnet som det årlige beløb, der krævedes for lineært at inddrive nettonutidsværdien af underskuddet for 2005 over 14,5 år, blev fastsat til 1,378 % af den integrerede takst og 3,975 % af tilslutningstaksten for 2006. Renten blev fastsat til 3-måneders-Euribor. |
| --- | --- |

(25)

I juni 2006 traf de spanske myndigheder en beslutning vedrørende ordningen for at inddrive underskuddet for 2005 fra elkunderne via de regulerede takster. Ved kongeligt dekret 809/2006 (8) bestemte de spanske myndigheder, at underskuddet for 2005 (eller mere præcist de inddrivelsesrettigheder, der var givet til forsyningsselskaberne) skulle tilbagebetales af kunderne over 14,5 år gennem en særlig ekstraafgift, der blev pålagt både integrerede takster og tilslutningstakster. Ekstraafgiften, der blev beregnet som det årlige beløb, der krævedes for lineært at inddrive nettonutidsværdien af underskuddet for 2005 over 14,5 år, blev fastsat til 1,378 % af den integrerede takst og 3,975 % af tilslutningstaksten for 2006. Renten blev fastsat til 3-måneders-Euribor.

| (26) | Ekstraafgiften blev betragtet som »et specifikt øremærket bidrag« (cuota con destino espécifico). De spanske myndigheder fastslog, at indtjeningen fra bidraget til at finansiere underskuddet for 2005 skulle indsættes på en depotkonto forvaltet af CNE. CNE skulle så overføre midlerne til ejerne af inddrivelsesrettighederne, dvs. de forsyningsselskaber, der finansierede underskuddet, eller de enheder, der efterfølgende havde købt inddrivelsesrettighederne fra dem, ud fra den andel af underskuddet, de hver især havde finansieres. |
| --- | --- |

(26)

Ekstraafgiften blev betragtet som »et specifikt øremærket bidrag« (cuota con destino espécifico). De spanske myndigheder fastslog, at indtjeningen fra bidraget til at finansiere underskuddet for 2005 skulle indsættes på en depotkonto forvaltet af CNE. CNE skulle så overføre midlerne til ejerne af inddrivelsesrettighederne, dvs. de forsyningsselskaber, der finansierede underskuddet, eller de enheder, der efterfølgende havde købt inddrivelsesrettighederne fra dem, ud fra den andel af underskuddet, de hver især havde finansieres.

Virkninger af takstunderskuddet på det spanske marked

| (27) | I 2005 blev 37,49 % af elforbruget i Spanien indkøbt på det frie marked. Denne mængde svarer til relativt få kunder. Kun 8,5 % af kunderne købte deres el på det frie marked, mens 91,5 % stadig anvendte de regulerede takster (et fald fra 97 % i 2004). Højspændingskunder (først og fremmest industrikunder) var den største kategori på det frie marked. 38,9 % af dem havde udøvet deres option, og deres køb tegnede sig for 29 % af det samlede elforbrug det spanske fastland i 2005. Langt de fleste privatkunder og små lavspændingskunder, der kunne vælge det frie marked fra 2003 (9), fortsatte dog med regulerede takster. I 2005 valgte en betydelig del af dem dog også det frie marked. Den 31. december 2005 var der over 2 millioner kunder på det frie marked (sammenlignet med 1,3 millioner i 2004). |
| --- | --- |

(27)

I 2005 blev 37,49 % af elforbruget i Spanien indkøbt på det frie marked. Denne mængde svarer til relativt få kunder. Kun 8,5 % af kunderne købte deres el på det frie marked, mens 91,5 % stadig anvendte de regulerede takster (et fald fra 97 % i 2004). Højspændingskunder (først og fremmest industrikunder) var den største kategori på det frie marked. 38,9 % af dem havde udøvet deres option, og deres køb tegnede sig for 29 % af det samlede elforbrug det spanske fastland i 2005. Langt de fleste privatkunder og små lavspændingskunder, der kunne vælge det frie marked fra 2003 (9), fortsatte dog med regulerede takster. I 2005 valgte en betydelig del af dem dog også det frie marked. Den 31. december 2005 var der over 2 millioner kunder på det frie marked (sammenlignet med 1,3 millioner i 2004).

| (28) | Den prisfordel, som de regulerede takster i gennemsnit gav i 2005, skulle dog ses parallelt med kundernes tilbagevenden til det regulerede marked, om end med en vis forsinkelse. Som det fremgår af tabel 2 nedenfor, steg antallet af kunder på det frie marked gennem hele 2005, men faldt i 2006, så procentdelen (8,15 %) blev den samme som den, der blev opnået i første halvår 2005. Det fald i den mængde energi, der blev leveret til slutkunder på det frie marked, der sås i december 2004, fortsatte i første kvartal 2005. Selv om faldet dæmpedes betydeligt fra juni til september 2005, fortsatte det i december 2005 og gennem hele 2006.

  Tabel 2


  Andel af forsyningssteder og energi på det frie marked (som en procentdel af hele markedet) 2004-2006


















  Elektricitet | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mar | Jun | Sep | Dec | Mar | Jun | Sep | Dec | Mar | Jun | Sep | Dec |
| Som en % af forsyningssteder | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Som en % af energi | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Kilde: CNE-rapport »Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006«. |

(28)

Den prisfordel, som de regulerede takster i gennemsnit gav i 2005, skulle dog ses parallelt med kundernes tilbagevenden til det regulerede marked, om end med en vis forsinkelse. Som det fremgår af tabel 2 nedenfor, steg antallet af kunder på det frie marked gennem hele 2005, men faldt i 2006, så procentdelen (8,15 %) blev den samme som den, der blev opnået i første halvår 2005. Det fald i den mængde energi, der blev leveret til slutkunder på det frie marked, der sås i december 2004, fortsatte i første kvartal 2005. Selv om faldet dæmpedes betydeligt fra juni til september 2005, fortsatte det i december 2005 og gennem hele 2006.

Tabel 2

Andel af forsyningssteder og energi på det frie marked (som en procentdel af hele markedet) 2004-2006

Elektricitet

2004

2005

2006

Mar

Jun

Sep

Dec

Mar

Jun

Sep

Dec

Mar

Jun

Sep

Dec

Som en % af forsyningssteder

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Som en % af energi

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Kilde: CNE-rapport »Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006«.

| (29) | Selv om virkningen af de tab, som leverandørerne havde pådraget sig, begyndte at slå igennem i midten af 2005, hvor engrospriserne begyndte at stige markant, kunne forsyningskontrakterne ikke opsiges omgående. Som følge deraf var leverandørerne på det frie marked, især de leverandører, der ikke havde produktionskapacitet, men som måtte købe elektricitet på engrosmarkedet, tvunget til at vælge mellem tilbud, der var underlagt det frie markeds betingelser, som matchede den regulerede takst, selv om de derved risikerede tab, og opkrævning af højere priser, der afspejlede de faktiske indkøbsomkostninger, men som betød, at de ville tabe markedsandele. |
| --- | --- |

(29)

Selv om virkningen af de tab, som leverandørerne havde pådraget sig, begyndte at slå igennem i midten af 2005, hvor engrospriserne begyndte at stige markant, kunne forsyningskontrakterne ikke opsiges omgående. Som følge deraf var leverandørerne på det frie marked, især de leverandører, der ikke havde produktionskapacitet, men som måtte købe elektricitet på engrosmarkedet, tvunget til at vælge mellem tilbud, der var underlagt det frie markeds betingelser, som matchede den regulerede takst, selv om de derved risikerede tab, og opkrævning af højere priser, der afspejlede de faktiske indkøbsomkostninger, men som betød, at de ville tabe markedsandele.

3.   AFGØRELSE OM AT INDLEDE PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 108, STK. 2, I TEUF

| (30) | I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure sammenlignede Kommissionen de regulerede takster, som de forskellige slutkundekategorier betalte, med de priser, de skønsmæssigt skulle have betalt på det frie marked, hvis taksterne ikke havde eksisteret. Estimaterne af markedspriserne var beregnet på grundlag af elprisen på engrosmarkedet, tilslutningsafgifterne og en gennemsnitlig markedsføringsmargen, der blev anslået til 10 EUR/MWh, som oplyst af Céntrica.

  Tabel 3


  Prissammenligning efter kundekategori









  Kundekategori | Reguleret takst
  (EUR/MWh) | Estimeret markedspris (kun engrospris plus tilslutningstakst)
  (EUR/MWh) | Estimeret markedspris (+ markedsføringsmargen på 10 EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Store industrikunder tilsluttet højspændingsnettet (G4-takst) |

(30)

I sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure sammenlignede Kommissionen de regulerede takster, som de forskellige slutkundekategorier betalte, med de priser, de skønsmæssigt skulle have betalt på det frie marked, hvis taksterne ikke havde eksisteret. Estimaterne af markedspriserne var beregnet på grundlag af elprisen på engrosmarkedet, tilslutningsafgifterne og en gennemsnitlig markedsføringsmargen, der blev anslået til 10 EUR/MWh, som oplyst af Céntrica.

Tabel 3

Prissammenligning efter kundekategori

Kundekategori

Reguleret takst

(EUR/MWh)

Estimeret markedspris (kun engrospris plus tilslutningstakst)

(EUR/MWh)

Estimeret markedspris (+ markedsføringsmargen på 10 EUR)

1.

Store industrikunder tilsluttet højspændingsnettet (G4-takst)

23,9

61,17

71,17

| 2. | Store industrikunder med afbrydelig forsyning |
| --- | --- |

2.

Store industrikunder med afbrydelig forsyning

27,0

73,87-76,47

83,87-86,47

| 3. | Kunder tilsluttet højspændingsnettet |
| --- | --- |

3.

Kunder tilsluttet højspændingsnettet

76,2

81,57

91,57

| 4. | Privatkunder |
| --- | --- |

4.

Privatkunder

101,2

107,75

117,75

| 5. | Små industrikunder eller servicevirksomheder tilsluttet lavspændingsnettet |
| --- | --- |

5.

Små industrikunder eller servicevirksomheder tilsluttet lavspændingsnettet

103,9

101,07

111,07

Kilde: Céntrica.

| (31) | I henhold til tabellen er der tale om en væsentlig fordel for de første to kategorier (store industrikunder). For de øvrige slutkundekategorier er sammenligningen mindre tydelig, men der ses stadig en lille fordel. |
| --- | --- |

(31)

I henhold til tabellen er der tale om en væsentlig fordel for de første to kategorier (store industrikunder). For de øvrige slutkundekategorier er sammenligningen mindre tydelig, men der ses stadig en lille fordel.

| (32) | Ifølge afgørelsen var denne fordel blevet indrømmet selektivt, fordi de kunstigt lave regulerede priser begunstigede virksomheder, der anvendte elektricitet i stedet for f.eks. gas som energikilde. Det blev desuden bemærket, at der var tale om de facto- og de jure-selektivitet, idet fordelen var uforholdsmæssigt større for store industrislutkunder, som i visse tilfælde blev begunstiget af samlede priser på under halvdelen af energikomponenten af de estimerede priser på det frie marked. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge afgørelsen var denne fordel blevet indrømmet selektivt, fordi de kunstigt lave regulerede priser begunstigede virksomheder, der anvendte elektricitet i stedet for f.eks. gas som energikilde. Det blev desuden bemærket, at der var tale om de facto- og de jure-selektivitet, idet fordelen var uforholdsmæssigt større for store industrislutkunder, som i visse tilfælde blev begunstiget af samlede priser på under halvdelen af energikomponenten af de estimerede priser på det frie marked.

| (33) | Det blev i indledningsafgørelsen anført, at systemet ved at opmuntre slutkunder til at gå tilbage til det regulerede marked kunne have gavnet distributionsselskaberne, der tilsyneladende havde fået en garanteret fortjenstmargen på deres regulerede aktiviteter. |
| --- | --- |

(33)

Det blev i indledningsafgørelsen anført, at systemet ved at opmuntre slutkunder til at gå tilbage til det regulerede marked kunne have gavnet distributionsselskaberne, der tilsyneladende havde fået en garanteret fortjenstmargen på deres regulerede aktiviteter.

| (34) | I afgørelsen blev det også konstateret, at systemet indebar overførsel af statsmidler, eftersom den ekstraafgift, der blev anvendt til at dække underskuddet, udgør en parafiskal afgift, hvis udbytte går gennem den spanske tilsynsmyndighed CNE, inden de kanaliseres til de endelige modtagere. Kommissionen konkluderede i afgørelsen, at disse midler på baggrund af EU-Domstolens retspraksis skulle betragtes som statsmidler. |
| --- | --- |

(34)

I afgørelsen blev det også konstateret, at systemet indebar overførsel af statsmidler, eftersom den ekstraafgift, der blev anvendt til at dække underskuddet, udgør en parafiskal afgift, hvis udbytte går gennem den spanske tilsynsmyndighed CNE, inden de kanaliseres til de endelige modtagere. Kommissionen konkluderede i afgørelsen, at disse midler på baggrund af EU-Domstolens retspraksis skulle betragtes som statsmidler.

| (35) | Eftersom slutkunder opererer på markeder, der generelt er åbne for konkurrence og handel i EU, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, TEUF, var opfyldt, og at foranstaltningen udgjorde statsstøtte til fordel for slutkunder. |
| --- | --- |

(35)

Eftersom slutkunder opererer på markeder, der generelt er åbne for konkurrence og handel i EU, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, TEUF, var opfyldt, og at foranstaltningen udgjorde statsstøtte til fordel for slutkunder.

| (36) | Efter at have bemærket, at ingen af de undtagelser, der er omhandlet i artikel 107 i TEUF tilsyneladende fandt anvendelse, vurderede Kommissionen, om leveringen af elektricitet til regulerede takster kunne betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse og som sådan var omfattet af den undtagelse, der er omhandlet i artikel 106, stk. 2, TEUF. I afgørelsen anførtes det, at den skønsbeføjelse, som indrømmes medlemsstaterne med hensyn til definition af offentlige serviceforpligtelser inden for elsektoren, er begrænset af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (10) (»elektricitetsdirektivet«). I henhold til elektricitetsdirektivet skal medlemsstaterne kun definere offentlige serviceforpligtelser (herunder navnlig retten til at få leveret elektricitet til rimelige priser) for privatkunder og mindre virksomheder (11). På baggrund af elektricitetsdirektivet konkluderede Kommissionen i afgørelsen, at leveringen af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomheder ikke kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse i udtrykkets strengeste form. |
| --- | --- |

(36)

Efter at have bemærket, at ingen af de undtagelser, der er omhandlet i artikel 107 i TEUF tilsyneladende fandt anvendelse, vurderede Kommissionen, om leveringen af elektricitet til regulerede takster kunne betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse og som sådan var omfattet af den undtagelse, der er omhandlet i artikel 106, stk. 2, TEUF. I afgørelsen anførtes det, at den skønsbeføjelse, som indrømmes medlemsstaterne med hensyn til definition af offentlige serviceforpligtelser inden for elsektoren, er begrænset af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (10) (»elektricitetsdirektivet«). I henhold til elektricitetsdirektivet skal medlemsstaterne kun definere offentlige serviceforpligtelser (herunder navnlig retten til at få leveret elektricitet til rimelige priser) for privatkunder og mindre virksomheder (11). På baggrund af elektricitetsdirektivet konkluderede Kommissionen i afgørelsen, at leveringen af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomheder ikke kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse i udtrykkets strengeste form.

| (37) | Kommissionen udtrykte derfor alvorlig tvivl om, hvorvidt de elementer af støtte i de regulerede takster, der gjaldt for andre virksomheder end små virksomheder og for distributionsselskaber, kunne betragtes som forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen udtrykte derfor alvorlig tvivl om, hvorvidt de elementer af støtte i de regulerede takster, der gjaldt for andre virksomheder end små virksomheder og for distributionsselskaber, kunne betragtes som forenelige med det indre marked.

| (38) | I indledningsafgørelsen anførte Kommissionen endvidere, at eldistributionsselskaberne muligvis havde modtaget statsstøtte. Denne del af sagen er genstand for en separat afgørelse (sag C 3a/07). |
| --- | --- |

(38)

I indledningsafgørelsen anførte Kommissionen endvidere, at eldistributionsselskaberne muligvis havde modtaget statsstøtte. Denne del af sagen er genstand for en separat afgørelse (sag C 3a/07).

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (39) | Kommissionens opfordring til at indgive bemærkninger til afgørelsen om at indlede en dybdegående undersøgelse resulterede i adskillige bidrag fra store industrikunder, distributionsselskaber, uafhængige leverandører og regeringer i Spaniens selvstyrende områder. Kun de bemærkninger, der er relevante for den påståede statsstøtte til fordel for elslutkunder opsummeres her. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionens opfordring til at indgive bemærkninger til afgørelsen om at indlede en dybdegående undersøgelse resulterede i adskillige bidrag fra store industrikunder, distributionsselskaber, uafhængige leverandører og regeringer i Spaniens selvstyrende områder. Kun de bemærkninger, der er relevante for den påståede statsstøtte til fordel for elslutkunder opsummeres her.

BEMÆRKNINGER FRA UAFHÆNGIGE LEVERANDØRER

| (40) | Der blev modtaget bemærkninger fra Céntrica og ACIE, sammenslutningen af uafhængige energileverandører. Deres argumenter og konklusioner er generelt sammenfaldende. |
| --- | --- |

(40)

Der blev modtaget bemærkninger fra Céntrica og ACIE, sammenslutningen af uafhængige energileverandører. Deres argumenter og konklusioner er generelt sammenfaldende.

Bemærkninger fra Céntrica og ACIE

| (41) | Céntrica fokuserer i sine bemærkninger primært på den fordel, der angiveligt blev givet eldistributionsselskaberne. De tal og argumenter, som Céntrica har fremlagt, tyder dog på, at der er ydet statsstøtte til elslutkunder. |
| --- | --- |

(41)

Céntrica fokuserer i sine bemærkninger primært på den fordel, der angiveligt blev givet eldistributionsselskaberne. De tal og argumenter, som Céntrica har fremlagt, tyder dog på, at der er ydet statsstøtte til elslutkunder.

| (42) | Ifølge Céntrica betød sameksistensen mellem det frie og det regulerede marked og navnlig slutkundernes mulighed for frit at skifte mellem de to, at de regulerede takster fungerede som en prisreference (eller et de facto-loft) for priserne på det frie marked. Leverandørerne kunne ikke opkræve højere priser end den regulerede takst, fordi de i så fald ikke kunne tiltrække nye kunder og fastholde de eksisterende. |
| --- | --- |

(42)

Ifølge Céntrica betød sameksistensen mellem det frie og det regulerede marked og navnlig slutkundernes mulighed for frit at skifte mellem de to, at de regulerede takster fungerede som en prisreference (eller et de facto-loft) for priserne på det frie marked. Leverandørerne kunne ikke opkræve højere priser end den regulerede takst, fordi de i så fald ikke kunne tiltrække nye kunder og fastholde de eksisterende.

| (43) | På et frit marked består den pris, som elslutkunder betaler, normalt af to komponenter: tilslutningsafgiften og en »forsyningskomponent«, der fastsættes ud fra markedsmekanismer og betales til detailleverandøren. Inden for detailsalg afhænger rentabiliteten af, om den »forsyningskomponent«, som kunderne betaler, dækker leverandørens omkostninger (dvs. omkostninger til køb af energi på engrosmarkedet eller egne produktionsomkostninger, hvis der er tale om et vertikalt integreret selskab) og en »markedsføringsmargen«, som omfatter andre leveringsomkostninger (markedsføringsomkostninger, IT-systemer, fakturering osv.) samt afkast af den investerede kapital. En leverandør kunne derfor kun drive rentabel virksomhed inden for et bestemt markedssegment, hvis der var en positiv markedsføringsmargen, dvs. luft mellem de samlede omkostninger til betjening af kunderne og den regulerede takst. |
| --- | --- |

(43)

På et frit marked består den pris, som elslutkunder betaler, normalt af to komponenter: tilslutningsafgiften og en »forsyningskomponent«, der fastsættes ud fra markedsmekanismer og betales til detailleverandøren. Inden for detailsalg afhænger rentabiliteten af, om den »forsyningskomponent«, som kunderne betaler, dækker leverandørens omkostninger (dvs. omkostninger til køb af energi på engrosmarkedet eller egne produktionsomkostninger, hvis der er tale om et vertikalt integreret selskab) og en »markedsføringsmargen«, som omfatter andre leveringsomkostninger (markedsføringsomkostninger, IT-systemer, fakturering osv.) samt afkast af den investerede kapital. En leverandør kunne derfor kun drive rentabel virksomhed inden for et bestemt markedssegment, hvis der var en positiv markedsføringsmargen, dvs. luft mellem de samlede omkostninger til betjening af kunderne og den regulerede takst.

| (44) | Céntrica underbyggede påstanden om, at der var tale om en konkurrencemæssig ulempe for leverandørerne på det frie marked, med beregninger, der viste, at der ikke var nogen markedsføringsmargener i 2005 for nogen kundekategori (12) (eller at alle margener, der fandtes ved årets begyndelse, blev eroderet i løbet af året). Det betød, at de regulerede takster var fastsat for lavt til, at de uafhængige leverandører kunne konkurrere rentabelt. I henhold til Céntrica var det allerede før udviklingen af takstunderskuddet umuligt at konkurrere om visse kundekategorier (navnlig energiintensive kunder på G4-takst og store industrikunder), fordi de integrerede takster aldrig efterlod nogen konkurrencemargen. Den konkurrencemæssige ulempe var i henhold til Céntrica størst i kundekategorien for servicevirksomheder og små virksomheder, der var tilsluttet lavspændingsnettet, samt husholdningssegmentet. |
| --- | --- |

(44)

Céntrica underbyggede påstanden om, at der var tale om en konkurrencemæssig ulempe for leverandørerne på det frie marked, med beregninger, der viste, at der ikke var nogen markedsføringsmargener i 2005 for nogen kundekategori (12) (eller at alle margener, der fandtes ved årets begyndelse, blev eroderet i løbet af året). Det betød, at de regulerede takster var fastsat for lavt til, at de uafhængige leverandører kunne konkurrere rentabelt. I henhold til Céntrica var det allerede før udviklingen af takstunderskuddet umuligt at konkurrere om visse kundekategorier (navnlig energiintensive kunder på G4-takst og store industrikunder), fordi de integrerede takster aldrig efterlod nogen konkurrencemargen. Den konkurrencemæssige ulempe var i henhold til Céntrica størst i kundekategorien for servicevirksomheder og små virksomheder, der var tilsluttet lavspændingsnettet, samt husholdningssegmentet.

| (45) | De tal, som Céntrica har fremlagt, især sammenligningen mellem regulerede takster og estimerede markedspriser, er gengivet i Kommissionens indledningsafgørelse (se betragtning 30 og tabel 3). |
| --- | --- |

(45)

De tal, som Céntrica har fremlagt, især sammenligningen mellem regulerede takster og estimerede markedspriser, er gengivet i Kommissionens indledningsafgørelse (se betragtning 30 og tabel 3).

| (46) | Céntrica hævder, at systemet var i strid med elektricitetsdirektivet, ikke kun på grund af underskudsordningens diskriminerende karakter (fordi den gav distributionsselskaber, men ikke leverandører kompensation for tab), men også fordi kunderne blev frataget retten til gennemsigtige priser og takster (13). Eftersom en del af elektricitetsprisen, som skulle betales for 2005, blev udskudt til senere år, fremgik de endelige priser ikke tydeligt for kunderne. |
| --- | --- |

(46)

Céntrica hævder, at systemet var i strid med elektricitetsdirektivet, ikke kun på grund af underskudsordningens diskriminerende karakter (fordi den gav distributionsselskaber, men ikke leverandører kompensation for tab), men også fordi kunderne blev frataget retten til gennemsigtige priser og takster (13). Eftersom en del af elektricitetsprisen, som skulle betales for 2005, blev udskudt til senere år, fremgik de endelige priser ikke tydeligt for kunderne.

| (47) | Céntrica hævdede endvidere, at underskudsordningen ikke var afbalanceret af to grunde: Underskuddet ville for det første primært blive dækket af lavspændingskunder, selv om de store højspændingskunder havde bidraget mest til dets udvikling. Slutkunderne på det frie marked skulle for det andet betale for et underskud, de ikke havde bidraget til. |
| --- | --- |

(47)

Céntrica hævdede endvidere, at underskudsordningen ikke var afbalanceret af to grunde: Underskuddet ville for det første primært blive dækket af lavspændingskunder, selv om de store højspændingskunder havde bidraget mest til dets udvikling. Slutkunderne på det frie marked skulle for det andet betale for et underskud, de ikke havde bidraget til.

| (48) | Céntrica støttede Kommissionens indledende konklusion om, at den spanske underskudsordning indebar overførsel af statsmidler. Céntrica anførte også, at den spanske regerings beslutning om at lade producenterne securitisere deres inddrivelsesrettigheder indebar overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(48)

Céntrica støttede Kommissionens indledende konklusion om, at den spanske underskudsordning indebar overførsel af statsmidler. Céntrica anførte også, at den spanske regerings beslutning om at lade producenterne securitisere deres inddrivelsesrettigheder indebar overførsel af statsmidler.

| (49) | ACIE (sammenslutningen af uafhængige energileverandører) anslår, at de omkostninger til køb af energi, der lå til grund for de regulerede takster i 2005, lå 68 % under leverandørernes faktiske omkostninger, når de skulle købe energi på engrosmarkedet. ACIE understregede de alvorlige følger, som takstunderskuddet for 2005 havde haft for de uafhængige leverandører. I henhold til ACIE havde leverandørerne på det frie marked de samme omkostninger til køb af elektricitet som distributionsselskaberne. De var desuden i realiteten bundet af det niveau for den integrerede takst, som regeringen havde fastsat for hver kundekategori, fordi de ellers ikke ville have mulighed for at tiltrække nye kunder eller fastholde eksisterende kunder. ACIE påpeger f.eks., at dets medlemmer i begyndelsen af 2005 indgik kontrakter baseret på regeringens forudsigelser af engrospriser, og at de senere var nødt til at opfylde disse kontrakter, selv om de viste sig at være urentable. Som følge deraf led de uafhængige leverandører tab. Céntrica anslår, at det i 2005 havde et tab på 10 mio. EUR. I henhold til ACIE blev adskillige leverandører, herunder Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia og RWE, tvunget ud af markedet. |
| --- | --- |

(49)

ACIE (sammenslutningen af uafhængige energileverandører) anslår, at de omkostninger til køb af energi, der lå til grund for de regulerede takster i 2005, lå 68 % under leverandørernes faktiske omkostninger, når de skulle købe energi på engrosmarkedet. ACIE understregede de alvorlige følger, som takstunderskuddet for 2005 havde haft for de uafhængige leverandører. I henhold til ACIE havde leverandørerne på det frie marked de samme omkostninger til køb af elektricitet som distributionsselskaberne. De var desuden i realiteten bundet af det niveau for den integrerede takst, som regeringen havde fastsat for hver kundekategori, fordi de ellers ikke ville have mulighed for at tiltrække nye kunder eller fastholde eksisterende kunder. ACIE påpeger f.eks., at dets medlemmer i begyndelsen af 2005 indgik kontrakter baseret på regeringens forudsigelser af engrospriser, og at de senere var nødt til at opfylde disse kontrakter, selv om de viste sig at være urentable. Som følge deraf led de uafhængige leverandører tab. Céntrica anslår, at det i 2005 havde et tab på 10 mio. EUR. I henhold til ACIE blev adskillige leverandører, herunder Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia og RWE, tvunget ud af markedet.

BEMÆRKNINGER FRA ENERGIINTENSIVE KUNDER

| (50) | Energiintensive kunder deltog i procedure via deres sammenslutning AEGE (Asociación de Empresas con Gran Consumo de Energia). Nogle af dem (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica og Alcoa) deltog også individuelt. Alcoa er en aluminiumproducent, der driver tre spanske fabrikker beliggende i San Ciprián, La Coruña og Avilés, som købte el til den integrerede G4-takst (taksten med afbrydelig forsyning forbeholdt energiintensive kunder) i 2005. Ferroatlántica er en producent af aluminium- og jernlegeringer, som købte el til takst 3.4 med afbrydelig forsyning. Asturiana de Zinc er en zinkproducent, der købte el til G4-taksten på sin fabrik i San Juan de Nieva. |
| --- | --- |

(50)

Energiintensive kunder deltog i procedure via deres sammenslutning AEGE (Asociación de Empresas con Gran Consumo de Energia). Nogle af dem (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica og Alcoa) deltog også individuelt. Alcoa er en aluminiumproducent, der driver tre spanske fabrikker beliggende i San Ciprián, La Coruña og Avilés, som købte el til den integrerede G4-takst (taksten med afbrydelig forsyning forbeholdt energiintensive kunder) i 2005. Ferroatlántica er en producent af aluminium- og jernlegeringer, som købte el til takst 3.4 med afbrydelig forsyning. Asturiana de Zinc er en zinkproducent, der købte el til G4-taksten på sin fabrik i San Juan de Nieva.

| (51) | I deres bemærkninger anfægter de energiintensive kunder Kommissionens konklusion om, at de industrielle takster (G4 og andre takster med afbrydelig forsyning) udgør statsstøtte, idet de hævder, at taksterne ikke gav dem en økonomisk fordel, ikke indebar overførsel af statsmidler og ikke fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(51)

I deres bemærkninger anfægter de energiintensive kunder Kommissionens konklusion om, at de industrielle takster (G4 og andre takster med afbrydelig forsyning) udgør statsstøtte, idet de hævder, at taksterne ikke gav dem en økonomisk fordel, ikke indebar overførsel af statsmidler og ikke fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

Ingen økonomisk fordel

| (52) | I henhold til de energiintensive kunder anvendes der i indledningsafgørelsen et ukorrekt benchmark til at påvise, at der er tale om en fordel. Kommissionen sammenlignede industritaksterne med den gennemsnitlige pris på engrosmarkedet (puljeprisen), som blev vurderet at være repræsentativ for de omkostninger, som disse virksomheder skulle have betalt under normale omstændigheder. Eftersom industritaksterne angiveligt var lavere end puljeprisen, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at taksterne havde givet deres modtagere en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(52)

I henhold til de energiintensive kunder anvendes der i indledningsafgørelsen et ukorrekt benchmark til at påvise, at der er tale om en fordel. Kommissionen sammenlignede industritaksterne med den gennemsnitlige pris på engrosmarkedet (puljeprisen), som blev vurderet at være repræsentativ for de omkostninger, som disse virksomheder skulle have betalt under normale omstændigheder. Eftersom industritaksterne angiveligt var lavere end puljeprisen, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at taksterne havde givet deres modtagere en økonomisk fordel.

| (53) | Energiintensive kunder hævder, at puljen er et spotmarked, hvor elektricitet handles hver time for den efterfølgende dag. Ifølge de energiintensive kunder lider puljen under en række mangler, der påvirker dens effektivitet og konkurrencedygtighed. Det betyder, at puljepriserne ikke korrekt afspejler de marginale produktionsomkostninger og derfor ikke afspejler en situation med perfekt konkurrence. Store slutkunder, som forbruger store mænger elektricitet og har flade forbrugsprofiler, køber ikke fra puljen, men indgår typisk bilaterale kontrakter med elleverandører. Dette bekræftes af OMEL's rapport for 2005, som viser, at kun syv af de privilegerede kunder, som tegnede sig for 5 % af den handlede elektricitet, indkøbte elektricitet direkte fra puljen. |
| --- | --- |

(53)

Energiintensive kunder hævder, at puljen er et spotmarked, hvor elektricitet handles hver time for den efterfølgende dag. Ifølge de energiintensive kunder lider puljen under en række mangler, der påvirker dens effektivitet og konkurrencedygtighed. Det betyder, at puljepriserne ikke korrekt afspejler de marginale produktionsomkostninger og derfor ikke afspejler en situation med perfekt konkurrence. Store slutkunder, som forbruger store mænger elektricitet og har flade forbrugsprofiler, køber ikke fra puljen, men indgår typisk bilaterale kontrakter med elleverandører. Dette bekræftes af OMEL's rapport for 2005, som viser, at kun syv af de privilegerede kunder, som tegnede sig for 5 % af den handlede elektricitet, indkøbte elektricitet direkte fra puljen.

| (54) | Selv om de priser, der er registreret i puljen, kunne betragtes som et gyldigt benchmark, er det under alle omstændigheder ikke korrekt at anvende den gennemsnitlige engrospris i 2005, som Kommissionen gjorde, da denne gennemsnitspris afspejler elektricitetsefterspørgslen for leverandører, som betjente en varieret portefølje af slutkunder, herunder privatkunder og små virksomheder. I henhold til AEGE, Ferroatlántica og Asturiana de Zinc ville et passende benchmark være den minimumspris, der var registreret i puljen i 2005, dvs. 18,6/MWh EUR, da denne pris afspejler de mest konkurrencedygtige markedsvilkår i puljen (hvor producenter tilbyder elektricitet til en pris, der svarer til deres marginale omkostninger). Situationen for store industrikunder kan ikke sammenlignes med andre kunders situation, navnlig ikke privatkunders. Den gennemsnitlige puljepris er derfor ikke et passende benchmark. I henhold til Alcoa burde Kommissionen i stedet sammenligne de anfægtede takster med de priser, der var fastlagt i storkundernes bilaterale kontrakter. |
| --- | --- |

(54)

Selv om de priser, der er registreret i puljen, kunne betragtes som et gyldigt benchmark, er det under alle omstændigheder ikke korrekt at anvende den gennemsnitlige engrospris i 2005, som Kommissionen gjorde, da denne gennemsnitspris afspejler elektricitetsefterspørgslen for leverandører, som betjente en varieret portefølje af slutkunder, herunder privatkunder og små virksomheder. I henhold til AEGE, Ferroatlántica og Asturiana de Zinc ville et passende benchmark være den minimumspris, der var registreret i puljen i 2005, dvs. 18,6/MWh EUR, da denne pris afspejler de mest konkurrencedygtige markedsvilkår i puljen (hvor producenter tilbyder elektricitet til en pris, der svarer til deres marginale omkostninger). Situationen for store industrikunder kan ikke sammenlignes med andre kunders situation, navnlig ikke privatkunders. Den gennemsnitlige puljepris er derfor ikke et passende benchmark. I henhold til Alcoa burde Kommissionen i stedet sammenligne de anfægtede takster med de priser, der var fastlagt i storkundernes bilaterale kontrakter.

| (55) | Alcoa nævnte en bilateral markedspris som eksempel og oplyste, at dets tre aluminiumfabrikker altid havde købt el til G4-taksten. Alcoa ejer dog også en aluminiumoxidfabrik (Alúmina Española), for hvilken man indgik en bilateral kontrakt med en leverandør ved udgangen af 2004. Kontrakten var for to år med mulighed for et års forlængelse. De tre aluminiumfabrikker har samme flade forbrugsprofil som aluminiumoxidfabrikken. Sidstnævnte bruger dog betydeligt mindre elektricitet (0,35 TWh i forhold til 1,3 TWh på fabrikkerne i Avilés og La Coruña og 3,4 TWh for fabrikken i San Ciprián). Gennemsnitsprisen var i henhold til denne kontrakt 34,45 EUR/MWh (inkl. omkostninger til nuklearmoratorium, tilslutningsomkostninger og andre tillægsomkostninger). Denne pris blev opnået på grundlag af et udbud, og leverandørernes tilbud lå inden for 5 EUR af hinanden. |
| --- | --- |

(55)

Alcoa nævnte en bilateral markedspris som eksempel og oplyste, at dets tre aluminiumfabrikker altid havde købt el til G4-taksten. Alcoa ejer dog også en aluminiumoxidfabrik (Alúmina Española), for hvilken man indgik en bilateral kontrakt med en leverandør ved udgangen af 2004. Kontrakten var for to år med mulighed for et års forlængelse. De tre aluminiumfabrikker har samme flade forbrugsprofil som aluminiumoxidfabrikken. Sidstnævnte bruger dog betydeligt mindre elektricitet (0,35 TWh i forhold til 1,3 TWh på fabrikkerne i Avilés og La Coruña og 3,4 TWh for fabrikken i San Ciprián). Gennemsnitsprisen var i henhold til denne kontrakt 34,45 EUR/MWh (inkl. omkostninger til nuklearmoratorium, tilslutningsomkostninger og andre tillægsomkostninger). Denne pris blev opnået på grundlag af et udbud, og leverandørernes tilbud lå inden for 5 EUR af hinanden.

| (56) | I henhold til Alcoa kan forskellen mellem denne bilaterale pris (34,45 EUR/MWh) og G4-taksten (23,9 EUR/MWh) forklares ved objektive faktorer. Især brugere på G4-taksten er genstand for lovbestemte restriktioner, der ikke gælder for bilaterale kontrakter, som f.eks. forpligtelse til at anvende hele den elektricitetsmængde, der er omfattet af G4-taksten (med bodsbestemmelser), krav om eget udstyr til spændingskontrol og en betalingsfrist på 20 dage (hvor bilaterale kontrakter har bedre betalingsbetingelser). |
| --- | --- |

(56)

I henhold til Alcoa kan forskellen mellem denne bilaterale pris (34,45 EUR/MWh) og G4-taksten (23,9 EUR/MWh) forklares ved objektive faktorer. Især brugere på G4-taksten er genstand for lovbestemte restriktioner, der ikke gælder for bilaterale kontrakter, som f.eks. forpligtelse til at anvende hele den elektricitetsmængde, der er omfattet af G4-taksten (med bodsbestemmelser), krav om eget udstyr til spændingskontrol og en betalingsfrist på 20 dage (hvor bilaterale kontrakter har bedre betalingsbetingelser).

| (57) | Alcoa konkluderer derfor, at en hypotetisk markedspris for dets aluminiumfabrikker ville ligge et godt stykke under 34,45 EUR/MWh på grund af disse fabrikkers højere forbrug. Med udgangspunkt i en gennemsnitlig markedsføringsmargen på 10 EUR/MWh ville nettoomkostningen til forsyning af aluminiumoxidfabrikken være 24,25 EUR/MWh, hvilket er meget tæt på den integrerede G4-takst. |
| --- | --- |

(57)

Alcoa konkluderer derfor, at en hypotetisk markedspris for dets aluminiumfabrikker ville ligge et godt stykke under 34,45 EUR/MWh på grund af disse fabrikkers højere forbrug. Med udgangspunkt i en gennemsnitlig markedsføringsmargen på 10 EUR/MWh ville nettoomkostningen til forsyning af aluminiumoxidfabrikken være 24,25 EUR/MWh, hvilket er meget tæt på den integrerede G4-takst.

| (58) | Ferroatlántica påpegede, at den regulerede 3.4-takst, der blev anvendt i 2005, ikke var korrekt gengivet i indledningsafgørelsen, fordi der fejlagtigt var medtaget rabatter i grundtaksten, og fordi den blev sammenlignet med en tilslutningsafgift, der var 10 gange højere end den gældende (og taksten for meget store kunder). Ferroatlántica godtgjorde også, at den månedlige gennemsnitspris i 2004 for terminskontrakter om elforsyning i 2005 var 31,68 EUR/MWh, men at prisen var 31,05 EUR/MWh i december 2004. En virksomhed kunne derfor i 2005 købe sin elektricitet til den pris, da de regulerede takster blev fastsat. Efter tilføjelse af »yderligere tjenester« (3,92 EUR/MWh) og den relevante tilslutningstakst (1,70 EUR/MWh) ville en industrikunde have opnået en markedspris på 36,67 EUR/MWh, som er under beløbet på 56,11 EUR/MWh for den 3.4-takst, de energiintensive kunder skulle betale. |
| --- | --- |

(58)

Ferroatlántica påpegede, at den regulerede 3.4-takst, der blev anvendt i 2005, ikke var korrekt gengivet i indledningsafgørelsen, fordi der fejlagtigt var medtaget rabatter i grundtaksten, og fordi den blev sammenlignet med en tilslutningsafgift, der var 10 gange højere end den gældende (og taksten for meget store kunder). Ferroatlántica godtgjorde også, at den månedlige gennemsnitspris i 2004 for terminskontrakter om elforsyning i 2005 var 31,68 EUR/MWh, men at prisen var 31,05 EUR/MWh i december 2004. En virksomhed kunne derfor i 2005 købe sin elektricitet til den pris, da de regulerede takster blev fastsat. Efter tilføjelse af »yderligere tjenester« (3,92 EUR/MWh) og den relevante tilslutningstakst (1,70 EUR/MWh) ville en industrikunde have opnået en markedspris på 36,67 EUR/MWh, som er under beløbet på 56,11 EUR/MWh for den 3.4-takst, de energiintensive kunder skulle betale.

| (59) | Andre rabatter på denne takst betalte faktisk for kapaciteten til at levere efterspørgselsstyringstjenester og godkendelsen af disse tjenester til gavn for systemet. I den henseende tilføjer Ferroatlántica, at rabatten på taksten afspejlede forskellige leverede tjenester, nemlig timeopdeling (med nat- og weekendforbrug), afbrydelig forsyning (godkendelse af forsyning efter anmodning fra netoperatør), sæsontilpasning (med koncentreret forsyning i lavefterspørgselsmåneder) og styring af reaktiv energi. Det er kun disse rabatter, der var variable og fastsat ved lov fra 1995, og ikke det regulerede takstniveau, der efter Ferroatlánticas mening begrunder den lavere gennemsnitlige elpris, der blev betalt i 2005. |
| --- | --- |

(59)

Andre rabatter på denne takst betalte faktisk for kapaciteten til at levere efterspørgselsstyringstjenester og godkendelsen af disse tjenester til gavn for systemet. I den henseende tilføjer Ferroatlántica, at rabatten på taksten afspejlede forskellige leverede tjenester, nemlig timeopdeling (med nat- og weekendforbrug), afbrydelig forsyning (godkendelse af forsyning efter anmodning fra netoperatør), sæsontilpasning (med koncentreret forsyning i lavefterspørgselsmåneder) og styring af reaktiv energi. Det er kun disse rabatter, der var variable og fastsat ved lov fra 1995, og ikke det regulerede takstniveau, der efter Ferroatlánticas mening begrunder den lavere gennemsnitlige elpris, der blev betalt i 2005.

| (60) | De energiintensive kunder bestrider erklæringen i indledningsafgørelsen om, at fordelen ikke var proportional med forbrugsmængden og ofte steg for store kunder. De energiintensive kunder hævder f.eks., at CNE selv bekræftede, at niveauet for G4-taksten burde have været endnu lavere. De energiintensive kunder bemærker, at store kunder, der betaler G4- eller 3.4-taksten, brugte flere tusinde gange mere elektricitet end gennemsnitlige højspændingskunder, men betalte tre gange mindre end dem. |
| --- | --- |

(60)

De energiintensive kunder bestrider erklæringen i indledningsafgørelsen om, at fordelen ikke var proportional med forbrugsmængden og ofte steg for store kunder. De energiintensive kunder hævder f.eks., at CNE selv bekræftede, at niveauet for G4-taksten burde have været endnu lavere. De energiintensive kunder bemærker, at store kunder, der betaler G4- eller 3.4-taksten, brugte flere tusinde gange mere elektricitet end gennemsnitlige højspændingskunder, men betalte tre gange mindre end dem.

| (61) | Det ville desuden være normalt, hvis store kunder opnåede en højere enhedsrabat på prisen. På det grundlag hævder de energiintensive kunder, at konklusionen om, at industritaksterne indebar en fordel, er tvivlsom. De påpeger, at det under alle omstændigheder er Kommissionen, der endelig skal dokumentere, at en sådan fordel findes. |
| --- | --- |

(61)

Det ville desuden være normalt, hvis store kunder opnåede en højere enhedsrabat på prisen. På det grundlag hævder de energiintensive kunder, at konklusionen om, at industritaksterne indebar en fordel, er tvivlsom. De påpeger, at det under alle omstændigheder er Kommissionen, der endelig skal dokumentere, at en sådan fordel findes.

| (62) | Alcoa anførte også, at den pris, som Alcoa betalte i Spanien, var næsten identisk med den gennemsnitlige vægtede pris, aluminiumfabrikker betalte i EU og var højere end den gennemsnitlige vægtede pris i EØS. |
| --- | --- |

(62)

Alcoa anførte også, at den pris, som Alcoa betalte i Spanien, var næsten identisk med den gennemsnitlige vægtede pris, aluminiumfabrikker betalte i EU og var højere end den gennemsnitlige vægtede pris i EØS.

Ingen statsmidler

| (63) | De energiintensive kunder oplyser, at det var dem, der betalte industritaksterne direkte til distributionsselskaberne, uden at midlerne kom under statens kontrol, og at denne ordning derfor i overensstemmelse med retspraksis fra PreussenElektra-sagen ikke indebar overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(63)

De energiintensive kunder oplyser, at det var dem, der betalte industritaksterne direkte til distributionsselskaberne, uden at midlerne kom under statens kontrol, og at denne ordning derfor i overensstemmelse med retspraksis fra PreussenElektra-sagen ikke indebar overførsel af statsmidler.

| (64) | De energiintensive kunder hævder, at der var en forsinkelse mellem fastsættelsen af taksterne, der fandt sted ved udgangen af 2004, og vedtagelsen af foranstaltningerne for at inddrive underskuddet fra slutkunderne, som først skete i juni 2006. I indledningsafgørelsen anførte Kommissionen, at systemet indebar overførsel af statsmidler som følge af den ekstraafgift, der blev indført i brugernes regninger, der var at betegne som en parafiskal afgift. De energiintensive kunder hævder, at — hvis denne hypotese accepteres — ville en foranstaltning, der ikke var støtte i 2005, blive til (efterfølgende) støtte i 2006. Dette ville være i strid med EU-lovgivningens grundlæggende principper, såsom retssikkerhed og berettiget forventning. De energiintensive kunder påpeger, at klassificeringen af en foranstaltning som støtte kun afhænger af omstændighederne på tidspunktet for dens vedtagelse og ikke kan afhænge af fremtidige begivenheder, især når de ikke med rimelighed kan forudsiges. De citerer generaladvokat Jacobs i Van Calster-sagen (14): »Vurderingen må foretages på datoen for det første pålæg af afgifter, og kan ikke ændres med tilbagevirkende kraft«. |
| --- | --- |

(64)

De energiintensive kunder hævder, at der var en forsinkelse mellem fastsættelsen af taksterne, der fandt sted ved udgangen af 2004, og vedtagelsen af foranstaltningerne for at inddrive underskuddet fra slutkunderne, som først skete i juni 2006. I indledningsafgørelsen anførte Kommissionen, at systemet indebar overførsel af statsmidler som følge af den ekstraafgift, der blev indført i brugernes regninger, der var at betegne som en parafiskal afgift. De energiintensive kunder hævder, at — hvis denne hypotese accepteres — ville en foranstaltning, der ikke var støtte i 2005, blive til (efterfølgende) støtte i 2006. Dette ville være i strid med EU-lovgivningens grundlæggende principper, såsom retssikkerhed og berettiget forventning. De energiintensive kunder påpeger, at klassificeringen af en foranstaltning som støtte kun afhænger af omstændighederne på tidspunktet for dens vedtagelse og ikke kan afhænge af fremtidige begivenheder, især når de ikke med rimelighed kan forudsiges. De citerer generaladvokat Jacobs i Van Calster-sagen (14): »Vurderingen må foretages på datoen for det første pålæg af afgifter, og kan ikke ændres med tilbagevirkende kraft«.

| (65) | De energiintensive kunder anfører, at de regulerede takster for 2005 ikke udgjorde statsstøtte i 2005. Disse virksomheder påpeger, at analysen af finansieringsforanstaltningen under disse omstændigheder er irrelevant, da sidstnævnte først blev indført i 2006. Vurderingen af finansieringsmåden er kun relevant, hvis foranstaltningen fra begyndelsen indebar statsstøtte. Da taksterne ikke omfatter støtte, mener de energiintensive kunder, at Kommissionen ikke kan henholde sig til ekstraafgiften for at nå frem til den modsatte konklusion. |
| --- | --- |

(65)

De energiintensive kunder anfører, at de regulerede takster for 2005 ikke udgjorde statsstøtte i 2005. Disse virksomheder påpeger, at analysen af finansieringsforanstaltningen under disse omstændigheder er irrelevant, da sidstnævnte først blev indført i 2006. Vurderingen af finansieringsmåden er kun relevant, hvis foranstaltningen fra begyndelsen indebar statsstøtte. Da taksterne ikke omfatter støtte, mener de energiintensive kunder, at Kommissionen ikke kan henholde sig til ekstraafgiften for at nå frem til den modsatte konklusion.

| (66) | De energiintensive kunder anfører videre, at en foranstaltnings finansieringsmåde, for så vidt angår parafiskale afgifter, kun er relevant for vurderingen af statsstøtte, hvis afgiften hypotetisk er relateret til støtte, dvs. når der er en direkte og umiddelbar sammenhæng mellem foranstaltningen og dens finansiering (15). De energiintensive kunder afviser, at der findes en sådan sammenhæng, da ekstraafgiften blev fastlagt for at dække et underskud, der opstod ved afregningen af regulerede aktiviteter, der ikke kun vedrørte leveringen af elektricitet til regulerede takster, men også andre systemomkostninger. Ekstraafgiften blev derfor ikke specifikt øremærket til at dække tab, der opstod som følge af leveringen til regulerede takster. Der var for det andet ingen direkte eller indirekte sammenhæng mellem takstniveauet og den anvendte ekstraafgift, eftersom den takst, der var fastsat i 2004, var ubetinget, dvs. at den ikke kunne justeres efterfølgende. |
| --- | --- |

(66)

De energiintensive kunder anfører videre, at en foranstaltnings finansieringsmåde, for så vidt angår parafiskale afgifter, kun er relevant for vurderingen af statsstøtte, hvis afgiften hypotetisk er relateret til støtte, dvs. når der er en direkte og umiddelbar sammenhæng mellem foranstaltningen og dens finansiering (15). De energiintensive kunder afviser, at der findes en sådan sammenhæng, da ekstraafgiften blev fastlagt for at dække et underskud, der opstod ved afregningen af regulerede aktiviteter, der ikke kun vedrørte leveringen af elektricitet til regulerede takster, men også andre systemomkostninger. Ekstraafgiften blev derfor ikke specifikt øremærket til at dække tab, der opstod som følge af leveringen til regulerede takster. Der var for det andet ingen direkte eller indirekte sammenhæng mellem takstniveauet og den anvendte ekstraafgift, eftersom den takst, der var fastsat i 2004, var ubetinget, dvs. at den ikke kunne justeres efterfølgende.

| (67) | De energiintensive kunder anfører også, at ekstraafgiften ikke var en parafiskal afgift, fordi den ikke var af fiskal karakter i henhold til spansk lovgivning. Fiskale foranstaltninger anvendes til at finansiere offentlige udgifter, mens ekstraafgiften i dette tilfælde skulle dække et underskud, som private operatører (distributionsselskaber), der udførte regulerede aktiviteter inden for elsystemet, havde pådraget sig. I henhold til den spanske forfatning kan en ny fiskal foranstaltning kun indføres ved lov (og ikke ved kongeligt dekret). Staten ejer ikke på noget tidspunkt og har ikke beføjelse til at disponere over afkastet af ekstraafgiften. Disse midler overføres til en depotkonto forvaltet af CNE og kan ikke fordeles af staten. Afregningsprocessen er fuldstændig automatisk, og CNE har ingen skønsmæssige beføjelser, autonomi eller kontrol over destinationen for midlerne og det beløb, der afregnes for de forskellige aktører. |
| --- | --- |

(67)

De energiintensive kunder anfører også, at ekstraafgiften ikke var en parafiskal afgift, fordi den ikke var af fiskal karakter i henhold til spansk lovgivning. Fiskale foranstaltninger anvendes til at finansiere offentlige udgifter, mens ekstraafgiften i dette tilfælde skulle dække et underskud, som private operatører (distributionsselskaber), der udførte regulerede aktiviteter inden for elsystemet, havde pådraget sig. I henhold til den spanske forfatning kan en ny fiskal foranstaltning kun indføres ved lov (og ikke ved kongeligt dekret). Staten ejer ikke på noget tidspunkt og har ikke beføjelse til at disponere over afkastet af ekstraafgiften. Disse midler overføres til en depotkonto forvaltet af CNE og kan ikke fordeles af staten. Afregningsprocessen er fuldstændig automatisk, og CNE har ingen skønsmæssige beføjelser, autonomi eller kontrol over destinationen for midlerne og det beløb, der afregnes for de forskellige aktører.

| (68) | Ifølge de energiintensive kunder anerkendte Kommissionen dette i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (16), hvor den anførte, at beløbene primært overføres via CNE til regnskabsmæssige formål, og ikke konkluderer, at foranstaltningen indebar overførsel af statsmidler. |
| --- | --- |

(68)

Ifølge de energiintensive kunder anerkendte Kommissionen dette i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (16), hvor den anførte, at beløbene primært overføres via CNE til regnskabsmæssige formål, og ikke konkluderer, at foranstaltningen indebar overførsel af statsmidler.

| (69) | De energiintensive kunder anfører, at denne situation svarer til scenariet for strandede omkostninger, da regeringen i begge tilfælde indførte en ekstraafgift med det formål at kompensere for en permanent systemomkostning. Denne linje bekræftes tilsyneladende også i en sag vedrørende Det Forenede Kongerige (17). |
| --- | --- |

(69)

De energiintensive kunder anfører, at denne situation svarer til scenariet for strandede omkostninger, da regeringen i begge tilfælde indførte en ekstraafgift med det formål at kompensere for en permanent systemomkostning. Denne linje bekræftes tilsyneladende også i en sag vedrørende Det Forenede Kongerige (17).

Ingen virkning for konkurrence og handel

| (70) | På baggrund af de særlige forhold på markederne for zink og aluminium hævder Asturiana de Zinc og Alcoa, at en foranstaltning vedrørende prisen på elektricitet, der bruges til produktion af disse metaller, ikke kan have nogen virkning for EU-handelen, da metaller er råvarer, hvis priser fastsættes globalt på LME (London Metal Exchange). Under disse omstændigheder overføres variationer i lokale produktionsomkostninger ikke til forskelle i verdenspriser. |
| --- | --- |

(70)

På baggrund af de særlige forhold på markederne for zink og aluminium hævder Asturiana de Zinc og Alcoa, at en foranstaltning vedrørende prisen på elektricitet, der bruges til produktion af disse metaller, ikke kan have nogen virkning for EU-handelen, da metaller er råvarer, hvis priser fastsættes globalt på LME (London Metal Exchange). Under disse omstændigheder overføres variationer i lokale produktionsomkostninger ikke til forskelle i verdenspriser.

| (71) | De to selskaber anfører, at der er et voksende produktionsunderskud i EU for aluminium og zink, og at efterspørgslen i stigende grad dækkes af eksport fra tredjelande. |
| --- | --- |

(71)

De to selskaber anfører, at der er et voksende produktionsunderskud i EU for aluminium og zink, og at efterspørgslen i stigende grad dækkes af eksport fra tredjelande.

| (72) | Hvis aluminium- og zinkindustrierne forsvinder i Spanien, vil en ny EU-fabrikant ikke træde til, eftersom EU's (aluminium)fabrikker allerede kører ved fuld kapacitet, og ingen ny eller eksisterende fabrikant vil have et incitament til at øge kapaciteten på grund af de usikre langsigtede perspektiver med hensyn til den fremtidige tilgængelighed af elektricitet til overkommelige priser. Underskuddet vil således kun kunne dækkes af import. |
| --- | --- |

(72)

Hvis aluminium- og zinkindustrierne forsvinder i Spanien, vil en ny EU-fabrikant ikke træde til, eftersom EU's (aluminium)fabrikker allerede kører ved fuld kapacitet, og ingen ny eller eksisterende fabrikant vil have et incitament til at øge kapaciteten på grund af de usikre langsigtede perspektiver med hensyn til den fremtidige tilgængelighed af elektricitet til overkommelige priser. Underskuddet vil således kun kunne dækkes af import.

| (73) | Alcoa påstår endvidere, at andre europæiske fabrikanters interesser ikke er truet af taksterne, da de tilbyder elektricitet til samme pris som den, der i gennemsnit betales af andre aluminiumfabrikanter i EU-25. |
| --- | --- |

(73)

Alcoa påstår endvidere, at andre europæiske fabrikanters interesser ikke er truet af taksterne, da de tilbyder elektricitet til samme pris som den, der i gennemsnit betales af andre aluminiumfabrikanter i EU-25.

Selv om industriens takster med afbrydelig forsyning udgør støtte, er det »eksisterende støtte«

| (74) | De energiintensive kunder hævder, at de anfægtede takster fandtes allerede, inden Spanien tiltrådte EU. |
| --- | --- |

(74)

De energiintensive kunder hævder, at de anfægtede takster fandtes allerede, inden Spanien tiltrådte EU.

| (75) | Betegnelsen »G4-takst« blev formelt indført ved ministeriel bekendtgørelse af 6. marts 1986, men den eksisterede i realiteten allerede inden den 1. januar 1986, hvor Spanien tiltrådte EU. G4-taksten svarer til den tidligere »industritakst I«, der var fastsat ved ministeriel bekendtgørelse af 14. oktober 1983, dvs. inden Spaniens tiltrædelse. Alle elslutkunder, der købte el til industritakst I, gik automatisk over til G4-taksten, som i realiteten var den samme takst med et nyt navn. |
| --- | --- |

(75)

Betegnelsen »G4-takst« blev formelt indført ved ministeriel bekendtgørelse af 6. marts 1986, men den eksisterede i realiteten allerede inden den 1. januar 1986, hvor Spanien tiltrådte EU. G4-taksten svarer til den tidligere »industritakst I«, der var fastsat ved ministeriel bekendtgørelse af 14. oktober 1983, dvs. inden Spaniens tiltrædelse. Alle elslutkunder, der købte el til industritakst I, gik automatisk over til G4-taksten, som i realiteten var den samme takst med et nyt navn.

| (76) | De andre takster med afbrydelig forsyning er også udtrykkeligt omhandlet i den ministerielle bekendtgørelse fra 1983. |
| --- | --- |

(76)

De andre takster med afbrydelig forsyning er også udtrykkeligt omhandlet i den ministerielle bekendtgørelse fra 1983.

| (77) | I henhold til de energiintensive kunder udgør foranstaltningen eksisterende støtte i medfør af artikel 15 i Rådets forordning (EF) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (18) på grund af udløbet af forældelsesfristen på 10 år. |
| --- | --- |

(77)

I henhold til de energiintensive kunder udgør foranstaltningen eksisterende støtte i medfør af artikel 15 i Rådets forordning (EF) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (18) på grund af udløbet af forældelsesfristen på 10 år.

Inddrivelse udelukket af berettiget forventning

| (78) | De energiintensive kunder hævder, at inddrivelse ville være udelukket af princippet om berettiget forventning, selv om det antages, at taksterne ikke kan vurderes at udgøre eksisterende støtte. I løbet af 2005 var taksterne en direkte betaling mellem private operatører. Kunderne kunne ikke have forudset, at de takster, der var fastsat i december 2004, ville blive til støtte i medfør af en regeringsforanstaltning vedtaget i juni 2006. Ingen økonomisk operatør kunne have forventet denne ændring i vedkommendes retsstilling, uanset hvor forsigtig vedkommende end er. Kunderne havde derfor en berettiget forventning om, at deres takster ikke indebar statsstøtte. |
| --- | --- |

(78)

De energiintensive kunder hævder, at inddrivelse ville være udelukket af princippet om berettiget forventning, selv om det antages, at taksterne ikke kan vurderes at udgøre eksisterende støtte. I løbet af 2005 var taksterne en direkte betaling mellem private operatører. Kunderne kunne ikke have forudset, at de takster, der var fastsat i december 2004, ville blive til støtte i medfør af en regeringsforanstaltning vedtaget i juni 2006. Ingen økonomisk operatør kunne have forventet denne ændring i vedkommendes retsstilling, uanset hvor forsigtig vedkommende end er. Kunderne havde derfor en berettiget forventning om, at deres takster ikke indebar statsstøtte.

BEMÆRKNINGER FRA GALICIAS OG ASTURIAS' REGIONALE REGERINGER

| (79) | Med hensyn til den mulige støtte til energiintensive kunder anfører Galicias regionale regering, at Kommissionen fejlagtigt anvendte puljeprisen som substitut for markedsprisen, da energiintensive kunder normalt indgår langsigtede kontrakter på betydeligt bedre vilkår. |
| --- | --- |

(79)

Med hensyn til den mulige støtte til energiintensive kunder anfører Galicias regionale regering, at Kommissionen fejlagtigt anvendte puljeprisen som substitut for markedsprisen, da energiintensive kunder normalt indgår langsigtede kontrakter på betydeligt bedre vilkår.

| (80) | Eftersom liberaliseringen af det spanske marked endnu ikke er gennemført, og eftersom der ikke foreligger bilaterale kontrakter mellem producenter og store kunder, mener Galicias regionale regering, at det ville være fornuftigt at bruge producenternes faktiske omkostninger til forsyning af disse kunder som benchmark. Alternativt kunne man fastlægge en benchmarkpris på grundlag af den tekniske litteratur (Wilson, 1993 (19), og Castro-Rodriguez (20), 1999), hvor man benytter enten omkostningerne ved den mest effektive teknologi, som opfylder de energiintensive kunders specifikke behov, eller de gennemsnitlige elomkostninger på forskellige tidspunkter af døgnet. Forskellen mellem et benchmark fastlagt på denne måde og den regulerede takst, der blev betalt i 2005, ville være meget lavere. Galicias regionale regering hævder videre, at alle spanske kunder, herunder energiintensive kunder, under alle omstændigheder vil tilbagebetale det underskud, som blev skabt af de lavere takster, der var gældende i 2005. |
| --- | --- |

(80)

Eftersom liberaliseringen af det spanske marked endnu ikke er gennemført, og eftersom der ikke foreligger bilaterale kontrakter mellem producenter og store kunder, mener Galicias regionale regering, at det ville være fornuftigt at bruge producenternes faktiske omkostninger til forsyning af disse kunder som benchmark. Alternativt kunne man fastlægge en benchmarkpris på grundlag af den tekniske litteratur (Wilson, 1993 (19), og Castro-Rodriguez (20), 1999), hvor man benytter enten omkostningerne ved den mest effektive teknologi, som opfylder de energiintensive kunders specifikke behov, eller de gennemsnitlige elomkostninger på forskellige tidspunkter af døgnet. Forskellen mellem et benchmark fastlagt på denne måde og den regulerede takst, der blev betalt i 2005, ville være meget lavere. Galicias regionale regering hævder videre, at alle spanske kunder, herunder energiintensive kunder, under alle omstændigheder vil tilbagebetale det underskud, som blev skabt af de lavere takster, der var gældende i 2005.

| (81) | I henhold til Galicias regionale regering var takstsystemet, som det så ud i 2005, ikke retligt selektivt, da staten ikke havde til hensigt at give slutkunder en fordel, men blot tog fejl i dens prognoser for markedsudviklingen og priserne, da den fastsatte taksterne i 2004. Galicias regionale regering anfægter også konklusionen om, at systemet havde en virkning for handelen i EU. |
| --- | --- |

(81)

I henhold til Galicias regionale regering var takstsystemet, som det så ud i 2005, ikke retligt selektivt, da staten ikke havde til hensigt at give slutkunder en fordel, men blot tog fejl i dens prognoser for markedsudviklingen og priserne, da den fastsatte taksterne i 2004. Galicias regionale regering anfægter også konklusionen om, at systemet havde en virkning for handelen i EU.

| (82) | Bemærkninger fra Asturias' regionale regering er sammenfaldende med den spanske regerings, som de henviser til. |
| --- | --- |

(82)

Bemærkninger fra Asturias' regionale regering er sammenfaldende med den spanske regerings, som de henviser til.

BEMÆRKNINGER FRA SPANIEN

| (83) | Spanien hævder, at systemet med regulerede takster i 2005 ikke omfattede støtte, hverken til slutkunder eller distributionsselskaber. |
| --- | --- |

(83)

Spanien hævder, at systemet med regulerede takster i 2005 ikke omfattede støtte, hverken til slutkunder eller distributionsselskaber.

Ingen årsagssammenhæng mellem statslig foranstaltning og underskud, og underskud kan ikke tilregnes staten

| (84) | Spanien fastholder, at underskuddet ikke kan tilregnes staten, da det var forårsaget af uforudsigelige udefrakommende omstændigheder og ikke af statens bevidste hensigt om at støtte visse aktiviteter. |
| --- | --- |

(84)

Spanien fastholder, at underskuddet ikke kan tilregnes staten, da det var forårsaget af uforudsigelige udefrakommende omstændigheder og ikke af statens bevidste hensigt om at støtte visse aktiviteter.

| (85) | Spanien anfører, at leveringen til regulerede takster fastsat af staten ikke var i strid med EU-lovgivningen i 2005. Statens lovgivningsmæssige indgreb var derfor retsgyldigt, da det var et udtryk for national suverænitet. Et af disse suveræne privilegier består i at fastsætte takster, således at de forventede omkostninger matcher den forventede efterspørgsel. |
| --- | --- |

(85)

Spanien anfører, at leveringen til regulerede takster fastsat af staten ikke var i strid med EU-lovgivningen i 2005. Statens lovgivningsmæssige indgreb var derfor retsgyldigt, da det var et udtryk for national suverænitet. Et af disse suveræne privilegier består i at fastsætte takster, således at de forventede omkostninger matcher den forventede efterspørgsel.

| (86) | Spanien hævder, at underskuddet i 2005 var forårsaget af en uoverensstemmelse mellem regeringens forudsigelser af engrospriserne på elektricitet og de faktiske priser, der blev registreret for puljen. De usædvanligt høje priser i 2005 skyldtes uforudsigelige forhold, der kunne betegnes som force majeure. |
| --- | --- |

(86)

Spanien hævder, at underskuddet i 2005 var forårsaget af en uoverensstemmelse mellem regeringens forudsigelser af engrospriserne på elektricitet og de faktiske priser, der blev registreret for puljen. De usædvanligt høje priser i 2005 skyldtes uforudsigelige forhold, der kunne betegnes som force majeure.

| (87) | Eftersom den påståede støtte blev genereret som følge af en stigning i engrospriserne, der var højere end forventet, kunne den påståede fordel ikke tilskrives nogen retsakt. Selv om det antages, at der havde været tale om en sådan fordel (hvilket ikke var tilfældet), ville den have været forårsaget af omstændigheder, der ikke var relateret til statens hensigt. Forekomsten af force majeure bryder i henhold til Spanien årsagssammenhængen mellem den administrative beslutning om fastsættelsen af takstniveauet og den konkurrencemæssige fordel, der foranledigede statsstøtte. Selv om det antages (hvilket ikke er tilfældet), at den objektive betingelse om en årsagssammenhæng var opfyldt, ville den subjektive betingelse om hensigt (tilregnelse) fra statens side ikke være opfyldt. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom den påståede støtte blev genereret som følge af en stigning i engrospriserne, der var højere end forventet, kunne den påståede fordel ikke tilskrives nogen retsakt. Selv om det antages, at der havde været tale om en sådan fordel (hvilket ikke var tilfældet), ville den have været forårsaget af omstændigheder, der ikke var relateret til statens hensigt. Forekomsten af force majeure bryder i henhold til Spanien årsagssammenhængen mellem den administrative beslutning om fastsættelsen af takstniveauet og den konkurrencemæssige fordel, der foranledigede statsstøtte. Selv om det antages (hvilket ikke er tilfældet), at den objektive betingelse om en årsagssammenhæng var opfyldt, ville den subjektive betingelse om hensigt (tilregnelse) fra statens side ikke være opfyldt.

Ingen statsmidler

| (88) | Spanien bemærker, at taksterne ikke involverede offentlige midler. Spanien hævder i den henseende for det første, at ekstraafgiften ikke er en »afgift« som defineret i EU-Domstolens retspraksis vedrørende parafiskale afgifter, fordi den ikke inddrives af staten og ikke svarer til en fiskal afgift. Ekstraafgiften er i henhold til Spanien en integreret del af taksten og er af takstlignende karakter. Taksten er derfor en privat pris. |
| --- | --- |

(88)

Spanien bemærker, at taksterne ikke involverede offentlige midler. Spanien hævder i den henseende for det første, at ekstraafgiften ikke er en »afgift« som defineret i EU-Domstolens retspraksis vedrørende parafiskale afgifter, fordi den ikke inddrives af staten og ikke svarer til en fiskal afgift. Ekstraafgiften er i henhold til Spanien en integreret del af taksten og er af takstlignende karakter. Taksten er derfor en privat pris.

| (89) | For det andet blev midlerne ikke inddrevet af staten og blev ikke indbetalt til en fond anvist af staten. Taksterne blev inddrevet af distributionsselskaberne, ikke af staten, og derfor var de private priser, der sikrede rimelige betalinger til aktørerne (i overensstemmelse med LSE). De var hverken afgifter eller offentlige priser. Staten betalte ikke for noget, da det var systemet, der tilvejebragte betalingerne gennem markedskræfterne for ikkeregulerede aktiviteter og gennem tilslutningstakster vedrørende regulerede aktiviteter fastsat af staten. Da et sådant system ikke medfører nogen byrder for staten, er statsmidler ikke involveret, jf. retspraksis i Sloman Neptune-sagen (21). Disse midler havnede desuden ikke på noget tidspunkt i statskassen, blev ikke nævnt i budgetlove, var ikke underlagt Revisionsrettens godkendelse og kunne ikke inddrives fra skyldnere gennem administrative inddrivelsesprocedurer. Gæld til elsystemet var ikke pålagt den rente, der pålægges gæld til staten. |
| --- | --- |

(89)

For det andet blev midlerne ikke inddrevet af staten og blev ikke indbetalt til en fond anvist af staten. Taksterne blev inddrevet af distributionsselskaberne, ikke af staten, og derfor var de private priser, der sikrede rimelige betalinger til aktørerne (i overensstemmelse med LSE). De var hverken afgifter eller offentlige priser. Staten betalte ikke for noget, da det var systemet, der tilvejebragte betalingerne gennem markedskræfterne for ikkeregulerede aktiviteter og gennem tilslutningstakster vedrørende regulerede aktiviteter fastsat af staten. Da et sådant system ikke medfører nogen byrder for staten, er statsmidler ikke involveret, jf. retspraksis i Sloman Neptune-sagen (21). Disse midler havnede desuden ikke på noget tidspunkt i statskassen, blev ikke nævnt i budgetlove, var ikke underlagt Revisionsrettens godkendelse og kunne ikke inddrives fra skyldnere gennem administrative inddrivelsesprocedurer. Gæld til elsystemet var ikke pålagt den rente, der pålægges gæld til staten.

| (90) | Spanien fastholder, at disse midler blev forvaltet af den spanske tilsynsmyndighed, CNE, der blot handlede som finansiel formidler. De spanske myndigheder påpeger, at Kommissionen i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (SA NN 49/99) allerede i 2001 havde fastslået, at »overførslen af midler gennem CNE grundlæggende er af regnskabsmæssig karakter. De midler, der blev overført til en konto i CNE's navn, blev aldrig dette organs ejendom og blev straks udbetalt til modtagerne i henhold til en på forhånd fastsat sats, som CNE ikke på nogen måde kunne ændre«. På grundlag af denne betragtning konkluderede Kommissionen, at »den ikke kunne afgøre, om indtægterne fra en afgift fastlagt inden for rammerne af ordningen for strandede omkostninger, udgjorde statsstøtte«. |
| --- | --- |

(90)

Spanien fastholder, at disse midler blev forvaltet af den spanske tilsynsmyndighed, CNE, der blot handlede som finansiel formidler. De spanske myndigheder påpeger, at Kommissionen i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (SA NN 49/99) allerede i 2001 havde fastslået, at »overførslen af midler gennem CNE grundlæggende er af regnskabsmæssig karakter. De midler, der blev overført til en konto i CNE's navn, blev aldrig dette organs ejendom og blev straks udbetalt til modtagerne i henhold til en på forhånd fastsat sats, som CNE ikke på nogen måde kunne ændre«. På grundlag af denne betragtning konkluderede Kommissionen, at »den ikke kunne afgøre, om indtægterne fra en afgift fastlagt inden for rammerne af ordningen for strandede omkostninger, udgjorde statsstøtte«.

Ingen fordel

| (91) | Spanien er ikke enig med Kommissionen i, at regulerede takster giver slutkunder (eller distributionsselskaber) en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(91)

Spanien er ikke enig med Kommissionen i, at regulerede takster giver slutkunder (eller distributionsselskaber) en økonomisk fordel.

| (92) | Efter at have gentaget, at underskuddet er et resultat af force majeure, anfører Spanien, for så vidt angår slutkunder, at underskuddet ikke var til fordel for store kunder, fordi det blev overført til taksterne for de efterfølgende år med renter. Den påståede økonomiske fordel ses derfor kun i form af en lavere elpris, eftersom kunderne tilbagebetaler forskellen i forhold til de frie markedspriser med renter. |
| --- | --- |

(92)

Efter at have gentaget, at underskuddet er et resultat af force majeure, anfører Spanien, for så vidt angår slutkunder, at underskuddet ikke var til fordel for store kunder, fordi det blev overført til taksterne for de efterfølgende år med renter. Den påståede økonomiske fordel ses derfor kun i form af en lavere elpris, eftersom kunderne tilbagebetaler forskellen i forhold til de frie markedspriser med renter.

Levering til regulerede takster er en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse

| (93) | Spanien tilkendegiver, at eksistensen af regulerede takster i 2005 ikke var i strid med EU-lovgivningen, da fristen for åbning af markedet for alle slutkunder, herunder privatkunder, var fastsat til den 1. juli 2007. |
| --- | --- |

(93)

Spanien tilkendegiver, at eksistensen af regulerede takster i 2005 ikke var i strid med EU-lovgivningen, da fristen for åbning af markedet for alle slutkunder, herunder privatkunder, var fastsat til den 1. juli 2007.

| (94) | Levering af elektricitet er i henhold til de spanske myndigheder en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og staten skal gribe ind for at forhindre misbrug af dominerende stillinger, der opstår, fordi der kun findes ét net (naturligt monopol). |
| --- | --- |

(94)

Levering af elektricitet er i henhold til de spanske myndigheder en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og staten skal gribe ind for at forhindre misbrug af dominerende stillinger, der opstår, fordi der kun findes ét net (naturligt monopol).

| (95) | Parametrene for fastsættelsen af taksterne var defineret på en objektiv og gennemsigtig måde. De komplekse lovbestemmelser vedrørende fastsættelse af takster og udligningsproceduren viser, at takstsystemet var baseret på en grundig analyse af omkostningerne og indtjeningen i forbindelse med systemet og en analyse af efterspørgslen efter elektricitet. |
| --- | --- |

(95)

Parametrene for fastsættelsen af taksterne var defineret på en objektiv og gennemsigtig måde. De komplekse lovbestemmelser vedrørende fastsættelse af takster og udligningsproceduren viser, at takstsystemet var baseret på en grundig analyse af omkostningerne og indtjeningen i forbindelse med systemet og en analyse af efterspørgslen efter elektricitet.

Forpligtelse fra Spanien

| (96) | Som bemærket i betragtning 25 og 26 tilbagebetales det underskud, der blev genereret i 2005, i årlige afdrag pålagt en Euribor-rente uden margen. Uanset sine bemærkninger har Spanien forpligtet sig til med tilbagevirkende kraft at hæve den rente, der betales af virksomhedskunder med tilslutninger på mere end 1 kV. Denne stigning fastlægges i forhold til det bidrag til underskuddet for 2005, der betales af de virksomhedskunder, der er genstand for denne procedure, og som blev forsynet til regulerede integrerede takster. Den er resultatet af anvendelsen af en margen på 65 basispoint over Euribor-referencen, så den generelt tilpasses den rente, der blev pålagt underskuddet i de efterfølgende år. |
| --- | --- |

(96)

Som bemærket i betragtning 25 og 26 tilbagebetales det underskud, der blev genereret i 2005, i årlige afdrag pålagt en Euribor-rente uden margen. Uanset sine bemærkninger har Spanien forpligtet sig til med tilbagevirkende kraft at hæve den rente, der betales af virksomhedskunder med tilslutninger på mere end 1 kV. Denne stigning fastlægges i forhold til det bidrag til underskuddet for 2005, der betales af de virksomhedskunder, der er genstand for denne procedure, og som blev forsynet til regulerede integrerede takster. Den er resultatet af anvendelsen af en margen på 65 basispoint over Euribor-referencen, så den generelt tilpasses den rente, der blev pålagt underskuddet i de efterfølgende år.

| (97) | Det pågældende beløb opkræves af virksomhedskunderne i overensstemmelse med følgende: Med hensyn til de årlige afdrag på den del af underskuddet for 2005, som allerede er blevet tilbagebetalt, indføres der en engangsstigning i tilslutningstaksterne. Med hensyn til de beløb, der endnu ikke er godtgjort, pålægges hvert årlige beløb direkte den højere rente, igen i form af højere tilslutningstakster. |
| --- | --- |

(97)

Det pågældende beløb opkræves af virksomhedskunderne i overensstemmelse med følgende: Med hensyn til de årlige afdrag på den del af underskuddet for 2005, som allerede er blevet tilbagebetalt, indføres der en engangsstigning i tilslutningstaksterne. Med hensyn til de beløb, der endnu ikke er godtgjort, pålægges hvert årlige beløb direkte den højere rente, igen i form af højere tilslutningstakster.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

FOREKOMST AF STATSSTØTTE I HENHOLD TIL ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (98) | En foranstaltning udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen a) giver støttemodtageren en økonomisk fordel, b) ydes ved hjælp af statsmidler, c) er selektiv, d) har en indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og kan fordreje konkurrencen i EU. Eftersom disse betingelser skal opfyldes samlet, vil Kommissionen alene vurdere, om foranstaltningen har givet støttemodtagerne en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(98)

En foranstaltning udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen a) giver støttemodtageren en økonomisk fordel, b) ydes ved hjælp af statsmidler, c) er selektiv, d) har en indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og kan fordreje konkurrencen i EU. Eftersom disse betingelser skal opfyldes samlet, vil Kommissionen alene vurdere, om foranstaltningen har givet støttemodtagerne en økonomisk fordel.

Forekomst af en økonomisk fordel

| (99) | Virksomheder begunstiges i den betydning, der er forudsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis de opnår en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. I den foreliggende sag skal det — også med hensyn tilbagebetalingen af elsystemets underskud for 2005 — fastlægges, om der var tale om en positiv forskel mellem de regulerede takster, der var fastsat i 2005, og de markedspriser, som de potentielle støttemodtagere skulle have betalt for den elektricitet og de tjenester, de havde indkøbt under deres takstordning. Enhver fordel vedrørende markedsvilkår skal fastlægges ved reference til faktiske markedspriser. Begge forhold, dvs. forekomsten af positive forskelle — eller det modsatte — mellem puljepriser, markedspriser og regulerede takster og tilbagebetalingen af underskuddet, forklares separat i det følgende. |
| --- | --- |

(99)

Virksomheder begunstiges i den betydning, der er forudsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis de opnår en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. I den foreliggende sag skal det — også med hensyn tilbagebetalingen af elsystemets underskud for 2005 — fastlægges, om der var tale om en positiv forskel mellem de regulerede takster, der var fastsat i 2005, og de markedspriser, som de potentielle støttemodtagere skulle have betalt for den elektricitet og de tjenester, de havde indkøbt under deres takstordning. Enhver fordel vedrørende markedsvilkår skal fastlægges ved reference til faktiske markedspriser. Begge forhold, dvs. forekomsten af positive forskelle — eller det modsatte — mellem puljepriser, markedspriser og regulerede takster og tilbagebetalingen af underskuddet, forklares separat i det følgende.

Sammenligning med gennemsnitlige elpuljepriser

| (100) | Gennemsnitspriserne i elpuljen indikerer det generelle prisniveau på engrosmarkedet. Denne gennemsnitlige referencepris var 59,47 EUR/MWh i 2005 for hele året. Som anført og illustreret i betragtning 19 (figur 1) lå de gennemsnitlige engrospriser over de elpriser, der indgik i de regulerede integrerede takster, der gjaldt for alle slutkunder, i syv spredte måneder i 2005. Det gennemsnitlige takstniveau, der var fastsat ved anordning 2392/2004, gav tilsyneladende anledning til en positiv forskel til fordel for alle slutkunder, som valgte de regulerede takster, i hvert fald i de fleste måneder i 2005. |
| --- | --- |

(100)

Gennemsnitspriserne i elpuljen indikerer det generelle prisniveau på engrosmarkedet. Denne gennemsnitlige referencepris var 59,47 EUR/MWh i 2005 for hele året. Som anført og illustreret i betragtning 19 (figur 1) lå de gennemsnitlige engrospriser over de elpriser, der indgik i de regulerede integrerede takster, der gjaldt for alle slutkunder, i syv spredte måneder i 2005. Det gennemsnitlige takstniveau, der var fastsat ved anordning 2392/2004, gav tilsyneladende anledning til en positiv forskel til fordel for alle slutkunder, som valgte de regulerede takster, i hvert fald i de fleste måneder i 2005.

| (101) | Denne forskel opstod dog ikke i de fem måneder mellem januar og maj 2005 (i månedlige perioder på mindre end ét år). Der var derfor ikke tale om en fordel for hele det regulerede takstsystem. Hvis perioder på mere end ét år sammenlignes, f.eks. indtil den 30. december 2007, mere end udlignes den mulige akkumulerede fordel fra juni 2005 af faldet i de gennemsnitlige puljepriser, som faldt drastisk til 37 EUR/MWh i marts 2007, mens de priser, der indgik i de regulerede integrerede takster, lå omkring 68 EUR/MWh i samme periode. Fra oktober 2006 var de elpriser, der indgik i de regulerede integrerede takster, faktisk meget højere end engrospriserne (se figur 1). De økonomiske og andre fordele for kunder, som blev forsynet til regulerede takster, hvor puljepriserne var højere end de elomkostninger, der er indregnet i de regulerede takster, udlignes i nogle tilfælde, når puljepriserne er lavere end de indregnede elomkostninger. |
| --- | --- |

(101)

Denne forskel opstod dog ikke i de fem måneder mellem januar og maj 2005 (i månedlige perioder på mindre end ét år). Der var derfor ikke tale om en fordel for hele det regulerede takstsystem. Hvis perioder på mere end ét år sammenlignes, f.eks. indtil den 30. december 2007, mere end udlignes den mulige akkumulerede fordel fra juni 2005 af faldet i de gennemsnitlige puljepriser, som faldt drastisk til 37 EUR/MWh i marts 2007, mens de priser, der indgik i de regulerede integrerede takster, lå omkring 68 EUR/MWh i samme periode. Fra oktober 2006 var de elpriser, der indgik i de regulerede integrerede takster, faktisk meget højere end engrospriserne (se figur 1). De økonomiske og andre fordele for kunder, som blev forsynet til regulerede takster, hvor puljepriserne var højere end de elomkostninger, der er indregnet i de regulerede takster, udlignes i nogle tilfælde, når puljepriserne er lavere end de indregnede elomkostninger.

| (102) | I både månedlige perioder på mindre end ét år i 2005 og i perioder på to år, som omfatter en del af 2005, har de energipriser, der indgik i de regulerede takster i 2005, tilsyneladende ikke givet nogen fordele til den gruppe af kunder, der blev forsynet til regulerede takster, sammenlignet med elpuljens engrospriser. Indtjeningen fra de tilslutningsafgifter og regulerede takster, der blev betalt i hele elsystemet, var dog ikke tilstrækkelig til at dække systemets omkostninger i 2005. Det skal derfor vurderes, om den indførte foranstaltning er tilstrækkelig til at garantere tilbagebetaling af underskuddet. |
| --- | --- |

(102)

I både månedlige perioder på mindre end ét år i 2005 og i perioder på to år, som omfatter en del af 2005, har de energipriser, der indgik i de regulerede takster i 2005, tilsyneladende ikke givet nogen fordele til den gruppe af kunder, der blev forsynet til regulerede takster, sammenlignet med elpuljens engrospriser. Indtjeningen fra de tilslutningsafgifter og regulerede takster, der blev betalt i hele elsystemet, var dog ikke tilstrækkelig til at dække systemets omkostninger i 2005. Det skal derfor vurderes, om den indførte foranstaltning er tilstrækkelig til at garantere tilbagebetaling af underskuddet.

Tilbagebetaling af elsystemets underskud for 2005

| (103) | Som beskrevet i betragtning 15 samt 20-22 var alle systemets regulerede omkostninger og indtægter bogført uden øremærkning af specifikke indtægter til specifikke omkostninger i elsystemets regnskaber i 2005. Transport- og distributionsomkostninger (4 410 mio. EUR) eller omkostninger til støtte til vedvarende energi og kraftvarmeproduktion (2 701 mio. EUR) var f.eks. ikke fordelt mellem henholdsvis regulerede indtægter fra integrerede takster på det regulerede marked og/eller indtægter fra regulerede tilslutningsafgifter på det frie marked, og de var ikke finansieret med en opdeling mellem disse to typer indtægter. Alle systemets kunder opnår faktisk et overskud og kan forvente at få dækket omkostningerne til støtte til effektive former for kraftvarmeproduktion og vedvarende energi eller transport- og distributionstjenesteydelser. I dette system med ikke-kumulative omkostninger for hver takst er det ikke muligt efterfølgende objektivt at fordele omkostningerne til kunder på det frie marked og kunder med regulerede takster og inden for sidstnævnte kategori til de 25 forskellige takstniveauer, der var gældende i 2005. De mulige fordele, eller manglen derpå, ved underskuddet for 2005 bør derfor undersøges for elsystemet som helhed. |
| --- | --- |

(103)

Som beskrevet i betragtning 15 samt 20-22 var alle systemets regulerede omkostninger og indtægter bogført uden øremærkning af specifikke indtægter til specifikke omkostninger i elsystemets regnskaber i 2005. Transport- og distributionsomkostninger (4 410 mio. EUR) eller omkostninger til støtte til vedvarende energi og kraftvarmeproduktion (2 701 mio. EUR) var f.eks. ikke fordelt mellem henholdsvis regulerede indtægter fra integrerede takster på det regulerede marked og/eller indtægter fra regulerede tilslutningsafgifter på det frie marked, og de var ikke finansieret med en opdeling mellem disse to typer indtægter. Alle systemets kunder opnår faktisk et overskud og kan forvente at få dækket omkostningerne til støtte til effektive former for kraftvarmeproduktion og vedvarende energi eller transport- og distributionstjenesteydelser. I dette system med ikke-kumulative omkostninger for hver takst er det ikke muligt efterfølgende objektivt at fordele omkostningerne til kunder på det frie marked og kunder med regulerede takster og inden for sidstnævnte kategori til de 25 forskellige takstniveauer, der var gældende i 2005. De mulige fordele, eller manglen derpå, ved underskuddet for 2005 bør derfor undersøges for elsystemet som helhed.

| (104) | I den henseende har Spanien indført en foranstaltning til inddrivelse af hele underskuddet for 2005. Dette er i overensstemmelse med universaliteten af regnskaberne for systemet i den pågældende periode. Elsystemets manglende regulerede indtægter til dækning af systemomkostningerne blev afhjulpet ved en tilførsel af midler gennem det »specifikt øremærkede bidrag« fastsat ved kongeligt dekret 809/2006. Fra midten af 2006 begyndte man at inddrive underskuddet ved at pålægge de regulerede integrerede takster en ekstraafgift på 1,378 % og tilslutningsafgifterne en ekstraafgift på 3,975 %. Ekstraafgifterne sikrer derfor, at de 3,8 mia. EUR plus renter tilbagebetales over 14,5 år inden 2020 (se betragtning 25 og 26 ovenfor). |
| --- | --- |

(104)

I den henseende har Spanien indført en foranstaltning til inddrivelse af hele underskuddet for 2005. Dette er i overensstemmelse med universaliteten af regnskaberne for systemet i den pågældende periode. Elsystemets manglende regulerede indtægter til dækning af systemomkostningerne blev afhjulpet ved en tilførsel af midler gennem det »specifikt øremærkede bidrag« fastsat ved kongeligt dekret 809/2006. Fra midten af 2006 begyndte man at inddrive underskuddet ved at pålægge de regulerede integrerede takster en ekstraafgift på 1,378 % og tilslutningsafgifterne en ekstraafgift på 3,975 %. Ekstraafgifterne sikrer derfor, at de 3,8 mia. EUR plus renter tilbagebetales over 14,5 år inden 2020 (se betragtning 25 og 26 ovenfor).

| (105) | Indtjeningen fra det særlige bidrag, der er øremærket til finansiering af underskuddet for 2005, sætter således systemkunderne i stand til at betale deres elregninger med den stigning, der er nødvendig for efterfølgende at udligne systemregnskabet for 2005 med en betydelig forsinkelse. |
| --- | --- |

(105)

Indtjeningen fra det særlige bidrag, der er øremærket til finansiering af underskuddet for 2005, sætter således systemkunderne i stand til at betale deres elregninger med den stigning, der er nødvendig for efterfølgende at udligne systemregnskabet for 2005 med en betydelig forsinkelse.

| (106) | Under disse omstændigheder er det eneste tvivlsomme aspekt af den metode, der i 2006 blev valgt til at tilbagebetale elsystemets underskud for 2005 og skabe balance på regnskabet, den lave rente, der i første omgang blev pålagt de årlige tilbagebetalinger, nemlig Euribor-referencerenten uden margen. Som beskrevet i yderligere detaljer i betragtning 96 og 97 har Spanien forpligtet sig til at hæve renten for de virksomhedskunder, der er genstand for denne procedure. Spanien har forpligtet sig til at anvende en margen på 65 basispoint over referencerenten. |
| --- | --- |

(106)

Under disse omstændigheder er det eneste tvivlsomme aspekt af den metode, der i 2006 blev valgt til at tilbagebetale elsystemets underskud for 2005 og skabe balance på regnskabet, den lave rente, der i første omgang blev pålagt de årlige tilbagebetalinger, nemlig Euribor-referencerenten uden margen. Som beskrevet i yderligere detaljer i betragtning 96 og 97 har Spanien forpligtet sig til at hæve renten for de virksomhedskunder, der er genstand for denne procedure. Spanien har forpligtet sig til at anvende en margen på 65 basispoint over referencerenten.

| (107) | Hvis denne ændring overføres til den foranstaltning, der først blev anvendt til at tilbagebetale underskuddet for 2005, og som ikke omfatter privatkunder og små virksomheder, der har betalt de højeste regulerede takster under den afhjælpende foranstaltning, udlignes enhver hypotetisk fordel, som virksomhederne eventuelt har opnået som følge af udskydelsen af betalinger fra 2006. Den indførte ekstraafgift på taksten betyder desuden, at det beløb, der i alt inddrives for hver virksomhed, er direkte proportionalt med virksomhedens elforbrug. Jo højere elforbrug, jo højere ekstraafgift. |
| --- | --- |

(107)

Hvis denne ændring overføres til den foranstaltning, der først blev anvendt til at tilbagebetale underskuddet for 2005, og som ikke omfatter privatkunder og små virksomheder, der har betalt de højeste regulerede takster under den afhjælpende foranstaltning, udlignes enhver hypotetisk fordel, som virksomhederne eventuelt har opnået som følge af udskydelsen af betalinger fra 2006. Den indførte ekstraafgift på taksten betyder desuden, at det beløb, der i alt inddrives for hver virksomhed, er direkte proportionalt med virksomhedens elforbrug. Jo højere elforbrug, jo højere ekstraafgift.

Sammenligning med priser på elmarkedet

| (108) | Som nogle af de interesserede parter har bemærket, er priserne i elpuljen for det andet ikke et hensigtsmæssigt benchmark for sammenligningen af den elpris, der betales store kunder på regulerede takster, med markedspriserne. Dokumentationen i OMEL's rapport fra 2005 viser faktisk, at kun syv slutkunder, der tegnede sig for 5 % af efterspørgslen, købte elektricitet direkte fra puljen, hvilket skal ses i forhold til flere hundrede industrikunder og store virksomhedskunder. Industrikunder og store virksomhedskunder, især energiintensive kunder, for hvem energi tegner sig for en stor del af deres produktionsomkostninger (typisk 30-40 % for aluminiumproduktion), kræver og opnår forudsigelige pris- og leveringsbetingelser. Disse betingelser fastlægges i kontrakter med længere løbetider end »day-ahead«. De priser, der gives hver time på et day-ahead-marked, såsom elpuljen, er eksempler på gennemsnitlige markedspriser for leverandører, der betjener en varieret portefølje af kunder, herunder privatkunder. De er dog ikke hensigtsmæssige benchmarks for fastlæggelsen af de priser, som energiintensive kunder skal betale på det frie marked i henhold til kontrakter med længere løbetider end day-ahead. I modsætning til Kommissionens holdning i indledningsafgørelsen har undersøgelsen vist, at regulerede takster, der er lavere end de gennemsnitlige puljepriser, ikke nødvendigvis indebærer en fordel i forhold til markedsvilkår for industrikunder, da puljepriserne ikke er markedspriserne for de fleste af disse kunder. Det fjerner enhver tvivl rejst i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(108)

Som nogle af de interesserede parter har bemærket, er priserne i elpuljen for det andet ikke et hensigtsmæssigt benchmark for sammenligningen af den elpris, der betales store kunder på regulerede takster, med markedspriserne. Dokumentationen i OMEL's rapport fra 2005 viser faktisk, at kun syv slutkunder, der tegnede sig for 5 % af efterspørgslen, købte elektricitet direkte fra puljen, hvilket skal ses i forhold til flere hundrede industrikunder og store virksomhedskunder. Industrikunder og store virksomhedskunder, især energiintensive kunder, for hvem energi tegner sig for en stor del af deres produktionsomkostninger (typisk 30-40 % for aluminiumproduktion), kræver og opnår forudsigelige pris- og leveringsbetingelser. Disse betingelser fastlægges i kontrakter med længere løbetider end »day-ahead«. De priser, der gives hver time på et day-ahead-marked, såsom elpuljen, er eksempler på gennemsnitlige markedspriser for leverandører, der betjener en varieret portefølje af kunder, herunder privatkunder. De er dog ikke hensigtsmæssige benchmarks for fastlæggelsen af de priser, som energiintensive kunder skal betale på det frie marked i henhold til kontrakter med længere løbetider end day-ahead. I modsætning til Kommissionens holdning i indledningsafgørelsen har undersøgelsen vist, at regulerede takster, der er lavere end de gennemsnitlige puljepriser, ikke nødvendigvis indebærer en fordel i forhold til markedsvilkår for industrikunder, da puljepriserne ikke er markedspriserne for de fleste af disse kunder. Det fjerner enhver tvivl rejst i denne forbindelse.

| (109) | I Spanien var det desuden i 2005 muligt at gå tilbage, hvis man var skiftet til det frie marked. Kunderne kunne hele tiden vælge mellem de mest attraktive tilbud på det regulerede marked og det frie marked, og det resulterede i en vis priskonvergens. Reversibiliteten af forsyningsoptioner sænker ofte detailmarkedspriserne i situationer med engrosprissvingninger som dem, der sås i Spanien fra april 2005, mens det modsatte incitament til at hæve priserne på det frie marked, så de nærmer sig de højeste regulerede takster, træder i kraft, når situationen er den omvendte. |
| --- | --- |

(109)

I Spanien var det desuden i 2005 muligt at gå tilbage, hvis man var skiftet til det frie marked. Kunderne kunne hele tiden vælge mellem de mest attraktive tilbud på det regulerede marked og det frie marked, og det resulterede i en vis priskonvergens. Reversibiliteten af forsyningsoptioner sænker ofte detailmarkedspriserne i situationer med engrosprissvingninger som dem, der sås i Spanien fra april 2005, mens det modsatte incitament til at hæve priserne på det frie marked, så de nærmer sig de højeste regulerede takster, træder i kraft, når situationen er den omvendte.

| (110) | Som det bekræftes af ACIE (betragtning 42-49), var leverandørerne på det frie marked i 2005 tvunget til at opfylde deres kontrakter eller opsige dem ensidigt, hvis det var muligt, og ellers at genforhandle deres priser og hæve dem, hvorved de risikerede, at deres kunder ville gå over til det regulerede marked. De driftstab, som leverandørerne på det frie marked angiveligt pådrog sig, viser, at priserne på det frie marked i 2005, især for etårige kontrakter, som blev opfyldt, forblev tæt på de regulerede takster, og at de regulerede takster således ikke gav en reel økonomisk fordel sammenlignet med de faktiske priser på det frie marked. |
| --- | --- |

(110)

Som det bekræftes af ACIE (betragtning 42-49), var leverandørerne på det frie marked i 2005 tvunget til at opfylde deres kontrakter eller opsige dem ensidigt, hvis det var muligt, og ellers at genforhandle deres priser og hæve dem, hvorved de risikerede, at deres kunder ville gå over til det regulerede marked. De driftstab, som leverandørerne på det frie marked angiveligt pådrog sig, viser, at priserne på det frie marked i 2005, især for etårige kontrakter, som blev opfyldt, forblev tæt på de regulerede takster, og at de regulerede takster således ikke gav en reel økonomisk fordel sammenlignet med de faktiske priser på det frie marked.

| (111) | Det betyder f.eks., at to hypotetiske industrikunder, hvoraf den ene køber el under en etårig elforsyningskontrakt på det frie marked fra januar til december 2005, og den anden køber el til regulerede takster i samme periode, alt andet lige havde de samme elomkostninger. Den eneste virkning af de regulerede takster på priserne på det frie marked i 2005 var, at kunderne på det frie marked opnåede en indirekte fordel i form af begrænsede prisstigninger, selv om det antages, at sådanne stigninger kontraktligt var mulige i løbet af året eller på længere sigt for hele 2005. Den faktiske eller potentielle konkurrence mellem industrikunder, der købte el på det frie marked og det regulerede marked, kunne ikke fordreje de regulerede takster. |
| --- | --- |

(111)

Det betyder f.eks., at to hypotetiske industrikunder, hvoraf den ene køber el under en etårig elforsyningskontrakt på det frie marked fra januar til december 2005, og den anden køber el til regulerede takster i samme periode, alt andet lige havde de samme elomkostninger. Den eneste virkning af de regulerede takster på priserne på det frie marked i 2005 var, at kunderne på det frie marked opnåede en indirekte fordel i form af begrænsede prisstigninger, selv om det antages, at sådanne stigninger kontraktligt var mulige i løbet af året eller på længere sigt for hele 2005. Den faktiske eller potentielle konkurrence mellem industrikunder, der købte el på det frie marked og det regulerede marked, kunne ikke fordreje de regulerede takster.

| (112) | I sin indledningsafgørelse henviste Kommissionen for det tredje til de lave regulerede takster i 2005 på 23,9 EUR/MWh, som industrikunder betalte, og 27,0 EUR/MWh, som store industrikunder med afbrydelig forsyning betalte (f.eks. 3.4-taksten) (se tabel 3 i betragtning 30 ovenfor). Som det fremhæves af visse tredjeparter, er de niveauer af regulerede takster, der gøres indvendinger imod i indledningsafgørelsen, ikke takster, men gennemsnitspriser efter fradrag af rabatter. Uden rabatter beløb de grundlæggende takstniveauer fastsat ved anordning 2392/2004 (tabel 1) sig faktisk til henholdsvis 56,12 EUR/MWh (3.4-taksten) og 25,44 EUR/MWh (G4-taksten). |
| --- | --- |

(112)

I sin indledningsafgørelse henviste Kommissionen for det tredje til de lave regulerede takster i 2005 på 23,9 EUR/MWh, som industrikunder betalte, og 27,0 EUR/MWh, som store industrikunder med afbrydelig forsyning betalte (f.eks. 3.4-taksten) (se tabel 3 i betragtning 30 ovenfor). Som det fremhæves af visse tredjeparter, er de niveauer af regulerede takster, der gøres indvendinger imod i indledningsafgørelsen, ikke takster, men gennemsnitspriser efter fradrag af rabatter. Uden rabatter beløb de grundlæggende takstniveauer fastsat ved anordning 2392/2004 (tabel 1) sig faktisk til henholdsvis 56,12 EUR/MWh (3.4-taksten) og 25,44 EUR/MWh (G4-taksten).

| (113) | I den henseende dokumenterede den formelle undersøgelse, at de regulerede takster for industrikunder, som var nævnt i indledningsafgørelsen, lå på markedsniveauet for hele periode mellem januar og december 2005, som vist i det følgende: |
| --- | --- |

(113)

I den henseende dokumenterede den formelle undersøgelse, at de regulerede takster for industrikunder, som var nævnt i indledningsafgørelsen, lå på markedsniveauet for hele periode mellem januar og december 2005, som vist i det følgende:

| (114) | Det er for det første dokumenteret, at en bilateral markedspris på 34,45 EUR/MWh gjaldt for energiintensive kunder på det frie marked i 2005 (betragtning 55-57). Med en markedsføringsmargen under den gennemsnitlige margen på 10 EUR, som blev lagt til i indledningsafgørelsen, resulterede denne markedspris i en leveringsomkostning, der lå tæt på de 25,44 EUR/MWh for den laveste regulerede takst (G4-taksten) (23,9 EUR/MWh af den gennemsnitlige efterfølgende fastsatte pris). Når de objektive forskelle vedrørende levering i henhold til den regulerede takst tages i betragtning, f.eks. forsyningsmængder, der er 9,7 gange højere, investeringer i kontroludstyr og betalingsfrister, har den kendsgerning, at den regulerede takst var lavere, tilsyneladende ikke givet støttemodtagerne en uberettiget økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(114)

Det er for det første dokumenteret, at en bilateral markedspris på 34,45 EUR/MWh gjaldt for energiintensive kunder på det frie marked i 2005 (betragtning 55-57). Med en markedsføringsmargen under den gennemsnitlige margen på 10 EUR, som blev lagt til i indledningsafgørelsen, resulterede denne markedspris i en leveringsomkostning, der lå tæt på de 25,44 EUR/MWh for den laveste regulerede takst (G4-taksten) (23,9 EUR/MWh af den gennemsnitlige efterfølgende fastsatte pris). Når de objektive forskelle vedrørende levering i henhold til den regulerede takst tages i betragtning, f.eks. forsyningsmængder, der er 9,7 gange højere, investeringer i kontroludstyr og betalingsfrister, har den kendsgerning, at den regulerede takst var lavere, tilsyneladende ikke givet støttemodtagerne en uberettiget økonomisk fordel.

| (115) | Den foreliggende dokumentation viser desuden, at der kunne indgås etårige terminskontrakter om baseload-forsyning baseret på en markedspris på 31,05 EUR/MWh for forsyning mellem januar og december 2005. Industrikunder med afbrydelig forsyning med betydelig belastningsudligning (se betragtning 16, 18 og 58 ovenfor) kunne desuden opnå en endelig markedspris (med yderligere tjenester og tilslutningstakst) på 36,67 EUR/MWh, dvs. en pris under niveauet for den relevante grundtakst (3.4-taksten). |
| --- | --- |

(115)

Den foreliggende dokumentation viser desuden, at der kunne indgås etårige terminskontrakter om baseload-forsyning baseret på en markedspris på 31,05 EUR/MWh for forsyning mellem januar og december 2005. Industrikunder med afbrydelig forsyning med betydelig belastningsudligning (se betragtning 16, 18 og 58 ovenfor) kunne desuden opnå en endelig markedspris (med yderligere tjenester og tilslutningstakst) på 36,67 EUR/MWh, dvs. en pris under niveauet for den relevante grundtakst (3.4-taksten).

| (116) | Yderligere rabatter i forbindelse med regulerede takster for efterspørgselsstyring (f.eks. belastningsudligning og afbrydelig forsyning) gjorde det muligt for kunderne at opnå endnu lavere priser på det regulerede marked (22). Disse rabatter, som ikke specifikt er omhandlet i indledningsafgørelsen, betalte for værdifulde tjenesteydelser på efterspørgselssiden til nettet, som krævede justeringer, investeringer eller begrænsninger indført i forretningsmæssige eller industrielle processer. Ved belastningsudligning udføres energiintensive forretningsmæssige eller industrielle processer uden for spidsbelastningsperioder, således at forbruget og spændingen på elnettet reduceres i spidsbelastningsperioder. På samme måde er afbrydelig forsyning, der leveres til nettet, økonomisk fordelagtig, fordi denne tjeneste giver systemoperatøren mulighed for at afbryde forsyningen til de pågældende industrikunder med kort varsel (fra få sekunder til to timer) og for en lang periode (fra en til 12 timer), som det var tilfældet for de relevante regulerede takster i Spanien. |
| --- | --- |

(116)

Yderligere rabatter i forbindelse med regulerede takster for efterspørgselsstyring (f.eks. belastningsudligning og afbrydelig forsyning) gjorde det muligt for kunderne at opnå endnu lavere priser på det regulerede marked (22). Disse rabatter, som ikke specifikt er omhandlet i indledningsafgørelsen, betalte for værdifulde tjenesteydelser på efterspørgselssiden til nettet, som krævede justeringer, investeringer eller begrænsninger indført i forretningsmæssige eller industrielle processer. Ved belastningsudligning udføres energiintensive forretningsmæssige eller industrielle processer uden for spidsbelastningsperioder, således at forbruget og spændingen på elnettet reduceres i spidsbelastningsperioder. På samme måde er afbrydelig forsyning, der leveres til nettet, økonomisk fordelagtig, fordi denne tjeneste giver systemoperatøren mulighed for at afbryde forsyningen til de pågældende industrikunder med kort varsel (fra få sekunder til to timer) og for en lang periode (fra en til 12 timer), som det var tilfældet for de relevante regulerede takster i Spanien.

| (117) | Fordelene ved disse tjenester med hensyn til forsyningssikkerhed er anerkendt i EU-lovgivningen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/89/EF af 18. januar 2006 om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (23) kræver, at medlemsstaterne indfører efterspørgselsstyringsteknologier og træffer foranstaltninger for at fjerne hindringer for anvendelse af afbrydelige kontrakter for at opretholde balancen mellem udbud og efterspørgsel. Disse tjenester supplerer og erstatter i nogle tilfælde andre reguleringsmetoder, som netoperatøren anvender til at garantere, at efterspørgslen efter elektricitet fra nettet svarer til forsyningen, med henblik på at undgå strømafbrydelser og blackouts, der er socialt og økonomisk belastende, og som kan udløse sanktioner og erstatningsansvar. |
| --- | --- |

(117)

Fordelene ved disse tjenester med hensyn til forsyningssikkerhed er anerkendt i EU-lovgivningen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/89/EF af 18. januar 2006 om foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (23) kræver, at medlemsstaterne indfører efterspørgselsstyringsteknologier og træffer foranstaltninger for at fjerne hindringer for anvendelse af afbrydelige kontrakter for at opretholde balancen mellem udbud og efterspørgsel. Disse tjenester supplerer og erstatter i nogle tilfælde andre reguleringsmetoder, som netoperatøren anvender til at garantere, at efterspørgslen efter elektricitet fra nettet svarer til forsyningen, med henblik på at undgå strømafbrydelser og blackouts, der er socialt og økonomisk belastende, og som kan udløse sanktioner og erstatningsansvar.

| (118) | I Spaniens tilfælde betyder de begrænsede sammenkoblingsmuligheder med andre medlemsstater og den betydelige penetration af intermitterede elforsyning fra vedvarende energikilder, at disse tjenester var særligt værdifulde. Deres økonomiske værdi og de omkostninger, der kan undgås i elsystemet, kan illustreres gennem de omkostninger, som den spanske netoperatør Red Eléctrica de España har i forbindelse med køb af balanceudlignende tjenester. I 2005 betalte Red Eléctrica de España i gennemsnit 65 EUR/MWh for sekundære reguleringstjenester med det formål at øge energien (tilførsel af yderligere energi på linjen i mellem 15 sekunder og 15 minutter for at skabe balance på nettet). For tertiær udligning af energistigninger (tilførsel af yderligere energi på linjen i mellem 15 minutter og to timer for at genoprette den sekundære reguleringsenergireserve) var gennemsnitsprisen i 2005 78 EUR/MWh og gik helt op til 600 EUR/MWh (24). Ved at udligne efterspørgslen og fjerne den fra spidsbelastningsperioderne (belastningsudligning) eller ved at levere kapacitet til at reducere den i kritiske situationer (afbrydelig forsyning) er rabatterne på de relevante regulerede takster (f.eks. omkring 32 EUR/MWh på 3.4-taksten) tilsyneladende økonomisk fornuftige. |
| --- | --- |

(118)

I Spaniens tilfælde betyder de begrænsede sammenkoblingsmuligheder med andre medlemsstater og den betydelige penetration af intermitterede elforsyning fra vedvarende energikilder, at disse tjenester var særligt værdifulde. Deres økonomiske værdi og de omkostninger, der kan undgås i elsystemet, kan illustreres gennem de omkostninger, som den spanske netoperatør Red Eléctrica de España har i forbindelse med køb af balanceudlignende tjenester. I 2005 betalte Red Eléctrica de España i gennemsnit 65 EUR/MWh for sekundære reguleringstjenester med det formål at øge energien (tilførsel af yderligere energi på linjen i mellem 15 sekunder og 15 minutter for at skabe balance på nettet). For tertiær udligning af energistigninger (tilførsel af yderligere energi på linjen i mellem 15 minutter og to timer for at genoprette den sekundære reguleringsenergireserve) var gennemsnitsprisen i 2005 78 EUR/MWh og gik helt op til 600 EUR/MWh (24). Ved at udligne efterspørgslen og fjerne den fra spidsbelastningsperioderne (belastningsudligning) eller ved at levere kapacitet til at reducere den i kritiske situationer (afbrydelig forsyning) er rabatterne på de relevante regulerede takster (f.eks. omkring 32 EUR/MWh på 3.4-taksten) tilsyneladende økonomisk fornuftige.

| (119) | Hvis der ikke var sådanne rabatter for efterspørgselsstyring, ville de regulerede takster for kunder på højspændingsnettet (1.4- og 2.4-takst) være meget højere (mellem 58 og 61 EUR/MWh for grundtaksten og 76,2 EUR/MWh for den faktiske gennemsnitspris). I forhold til forward-markedspriserne på 31,05 EUR/MWh for perioden mellem januar og december 2005 kan det ikke vurderes, at markedspriserne var højere end de regulerede takster, der gjaldt for langt de fleste industri- og virksomhedskunder med stort forbrug. |
| --- | --- |

(119)

Hvis der ikke var sådanne rabatter for efterspørgselsstyring, ville de regulerede takster for kunder på højspændingsnettet (1.4- og 2.4-takst) være meget højere (mellem 58 og 61 EUR/MWh for grundtaksten og 76,2 EUR/MWh for den faktiske gennemsnitspris). I forhold til forward-markedspriserne på 31,05 EUR/MWh for perioden mellem januar og december 2005 kan det ikke vurderes, at markedspriserne var højere end de regulerede takster, der gjaldt for langt de fleste industri- og virksomhedskunder med stort forbrug.

| (120) | Selv om priserne i elpuljen ikke er et hensigtsmæssigt benchmark ved sammenligning med de elpriser, som store industri- og virksomhedskunder betalte, var de faktiske markedspriser, der blev betalt af slutkunder på regulerede takster i 2005, i overensstemmelse med niveauerne for de pågældende regulerede takster. |
| --- | --- |

(120)

Selv om priserne i elpuljen ikke er et hensigtsmæssigt benchmark ved sammenligning med de elpriser, som store industri- og virksomhedskunder betalte, var de faktiske markedspriser, der blev betalt af slutkunder på regulerede takster i 2005, i overensstemmelse med niveauerne for de pågældende regulerede takster.

6.   KONKLUSION

| (121) | På baggrund af ovennævnte overvejelser finder Kommissionen det for det første godtgjort, at de virksomheder, der fik leveret el til regulerede integrerede takster, ikke opnåede fordele ved niveauet af disse takster, og for det andet, at en passende rente i overensstemmelse med Spaniens tilsagn om at ændre foranstaltningen vil blive pålagt visse virksomheder for deres forsinkede betaling af deres elregninger i 2005. |
| --- | --- |

(121)

På baggrund af ovennævnte overvejelser finder Kommissionen det for det første godtgjort, at de virksomheder, der fik leveret el til regulerede integrerede takster, ikke opnåede fordele ved niveauet af disse takster, og for det andet, at en passende rente i overensstemmelse med Spaniens tilsagn om at ændre foranstaltningen vil blive pålagt visse virksomheder for deres forsinkede betaling af deres elregninger i 2005.

| (122) | Den undersøgte foranstaltning giver derfor ikke virksomhedskunderne en økonomisk fordel. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, TEUF er kumulative, er der ikke behov for at undersøge, om de øvrige kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

(122)

Den undersøgte foranstaltning giver derfor ikke virksomhedskunderne en økonomisk fordel. Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, TEUF er kumulative, er der ikke behov for at undersøge, om de øvrige kriterier er opfyldt.

| (123) | Med hensyn til de foranstaltninger, som Spanien har indført for at inddrive slutkundernes gæld til elsystemet, konkluderer Kommissionen derfor, at det system af regulerede takster, der blev indført i 2005, ikke indebar overførsel af statsmidler som defineret i artikel 107, stk. 1, TEUF. Denne konklusion omhandler den situation og periode, der er omfattet af klagen, og udelukker derfor ikke, at Kommissionen undersøger foranstaltninger, som Spanien har gennemført siden 2005 — |
| --- | --- |

(123)

Med hensyn til de foranstaltninger, som Spanien har indført for at inddrive slutkundernes gæld til elsystemet, konkluderer Kommissionen derfor, at det system af regulerede takster, der blev indført i 2005, ikke indebar overførsel af statsmidler som defineret i artikel 107, stk. 1, TEUF. Denne konklusion omhandler den situation og periode, der er omfattet af klagen, og udelukker derfor ikke, at Kommissionen undersøger foranstaltninger, som Spanien har gennemført siden 2005 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Systemet af regulerede takster, som Kongeriget Spanien gennemførte i 2005, udgør ikke statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 43 af 27.2.2007, s. 9.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  I henhold til artikel 12, stk. 2, i LSE blev eltakster i princippet fastsat én gang årligt, men kunne justeres i løbet af året.

3

(4)  I henhold til artikel 8 i kongeligt dekret 1432/2002 kunne den gennemsnitlige takst højst stige med 1,40 % (i forhold til det foregående år), mens de individuelle takster kun kunne stige med en procentdel beregnet som stigningen i gennemsnitstaksten + 0,60 % (2 % i alt).

4

(5)  Kongeligt dekret 2392/2004 af 30. december 2004 om fastsættelse af eltaksten for 2005. Spaniens lovtidende nr. 315, s. 42766.

5

(6)  Kongeligt lovdekret 5/2005 af 11. marts 2005 om hastereformer for at fremme produktiviteten og forbedre offentlige indkøb. Spaniens lovtidende 62, 14.3.2005, s. 8832.

6

(7)  Strandede omkostninger er tab, som etablerede elselskaber har pådraget sig som følge af investeringer, der blev foretaget før liberaliseringen, og som de ikke kunne få geninddrevet. Kommissionen godkendte bevillingen af kompenserende støtte til dækning af sådanne tab på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i metoden til analyse af strandede omkostninger (Kommissionens meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger), ved brev SG (2001) D/290869 af 6. august 2001. Ved beslutning SG (2001) D/290553 af 25. juli 2001 i sag NN 49/99 gav Kommissionen Spanien tilladelse til at yde kompensation for strandede omkostninger indtil 2008 til de selskaber, der også blev anmodet om at præfinansiere underskuddet for 2005.

7

(8)  Første ændringsbestemmelse i kongeligt dekret 809/2006 af 30. juni 2006 om ændring af eltaksten fra 1. juli 2006. Spaniens lovtidende 156, 1.7.2006.

8

(9)  Spanien liberaliserede detailmarkedet for elektricitet tidligere end krævet i elektricitetsdirektiverne fra 1996 og 2003, som fastsatte en tidsplan for liberalisering mellem 1999 og 2004 for virksomhedskunder (startende med de største) og først gjorde liberalisering af privatkundesegmentet obligatorisk fra den 1. juli 2007.

9

(10)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 37.

10

(11)  I artikel 3, stk. 3, i elektricitetsdirektivet fastsættes følgende: »Medlemsstaterne sikrer, at alle privatkunder og, når medlemsstaterne anser det for hensigtsmæssigt, små virksomheder, nemlig virksomheder med under 50 ansatte og en årlig omsætning eller balance på højst 10 mio. EUR, omfattes af en forsyningspligt, dvs. har ret til at få leveret elektricitet af en bestemt kvalitet til rimelige, let og klart sammenlignelige og gennemsigtige priser på deres område. Medlemsstaterne kan for at sikre forsyningspligt med henblik herpå udpege en forsyningspligtig leverandør.«

11

(12)  Céntrica selv opdelte kunderne i fem grupper. Denne opdeling svarer ikke til den opdeling efter regulerede takster, der er fastsat i den årlige anordning om takster omhandlet i betragtning 17.

12

(13)  Se bilag A, punkt b) og c), til elektricitetsdirektivet.

13

(14)  Generaladvokat Jacobs forslag til afgørelse i forenede sager C-261/01 og C-262/01, Van Calster, præmis 41.

14

Van Calster

(15)  Domstolens dom i forenede sager C-261/01, Van Calster, ibid., præmis 49 og 50).

15

Van Calster

(16)  Kommissionens beslutning af 25. juli 2001, statsstøtte N 49/99 — Spanien. Overgangsordning for elmarkedet.

16

(17)  Kommissionens brev til Det Forenede Kongerige af 27. februar 2002 (statsstøtte N 661/99).

17

(18)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  Wilson, R. (1993), Nonlinear Pricing, Oxford University Press.

19

Nonlinear Pricing

(20)  Castro Rodriguez, F. (1999), Wright takster in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption, Utilities Policy, s. 17-31.

20

Wright takster in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption

(21)  Domstolens dom i forenede sager C-72/91 og C-73/91, præmis 21: »Den pågældende ordning tilsigter ikke ved sit formål eller sin opbygning at skabe en fordel, der udgør en supplerende byrde for staten«.

21

(22)  Hovedkilden til tallene i indledningsafgørelsen er CNE-rapporten: »El Consumo Eléctrico en el Mercado Peninsular en el Año 2005', 25.7.2006, afsnit 2. For store industrikunder (afbrydelig forsyning og THP) giver betydelig belastningsudligning med forsyning uden for spidsbelastningsperioder, som kræver justering af produktionsprocesserne, mulighed for store rabatter på selve taksten.«

22

(23)  EUT L 33 af 4.2.2006, s. 22; se artikel 3, stk. 3, litra c), og artikel 5, stk. 2, litra b).

23

(24)  El Sistema Eléctrico Español 2005, s. 54 og 55, Red Eléctrica de España.

24

El Sistema Eléctrico Español 2005

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/45

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 4. februar 2014

om spanske eltakster: distributionsselskaber SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06) gennemført af Spanien

(meddelt under nummer C(2013) 7743)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/457/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de interesserede parter til at indsende deres bemærkninger i henhold til ovenstående bestemmelser (1), under henvisning til deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 27. april 2006 indgav virksomhederne Céntrica plc og Céntrica Energía S.L.U. (sammen benævnt »Céntrica«) en klage til Kommissionen vedrørende den ordning for regulerede eltakster, der blev indført i Spanien i 2005. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 27. april 2006 indgav virksomhederne Céntrica plc og Céntrica Energía S.L.U. (sammen benævnt »Céntrica«) en klage til Kommissionen vedrørende den ordning for regulerede eltakster, der blev indført i Spanien i 2005.

| (2) | Ved brev af 27. juli 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at indgive oplysninger om ovennævnte foranstaltning. Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev af 22. august 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 27. juli 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at indgive oplysninger om ovennævnte foranstaltning. Kommissionen modtog disse oplysninger ved brev af 22. august 2006.

| (3) | Den 12. oktober 2006 blev sagen registreret som uanmeldt støtte (sag NN 66/06). |
| --- | --- |

(3)

Den 12. oktober 2006 blev sagen registreret som uanmeldt støtte (sag NN 66/06).

| (4) | Ved brev af 9. november 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere afklaring af foranstaltningen. De spanske myndigheder svarede ved brev af 12. december 2006. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 9. november 2006 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere afklaring af foranstaltningen. De spanske myndigheder svarede ved brev af 12. december 2006.

| (5) | Ved brev af 24. januar 2007 informerede Kommissionen de spanske myndigheder om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), med hensyn til støtten. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 24. januar 2007 informerede Kommissionen de spanske myndigheder om, at den havde truffet afgørelse om at indlede den procedure, der er fastlagt i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), med hensyn til støtten.

| (6) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen.

| (7) | Spanien indgav sine bemærkninger ved brev af 26. februar 2007. |
| --- | --- |

(7)

Spanien indgav sine bemærkninger ved brev af 26. februar 2007.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: den regionale regering i Galicia (brev af 23. marts 2007), Céntrica (brev af 26. marts og 3. juli 2007), ACIE — sammenslutningen af uafhængige energileverandører (brev af 26. marts 2007), den regionale regering i Asturias (brev af 27. marts 2007), AEGE — sammenslutningen af energiintensive kunder (brev af 2. april 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (brev af 3. april 2007), Ferroatlántica — en metalproducent (brev af 3. april 2007), Alcoa (brev af 3. april 2007), UNESA — den spanske elindustrisammenslutning (brev af 25. april 2007), ENEL Viesgo (brev af 26. april 2007), Iberdrola (brev af 26. april 2007), Union Fenosa Distribución (brev af 27. april 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (brev af 27. april 2007) og Endesa Distribución Electrica (brev af 27. april 2007). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra følgende interesserede parter: den regionale regering i Galicia (brev af 23. marts 2007), Céntrica (brev af 26. marts og 3. juli 2007), ACIE — sammenslutningen af uafhængige energileverandører (brev af 26. marts 2007), den regionale regering i Asturias (brev af 27. marts 2007), AEGE — sammenslutningen af energiintensive kunder (brev af 2. april 2007), Asturiana de Zinc — AZSA (brev af 3. april 2007), Ferroatlántica — en metalproducent (brev af 3. april 2007), Alcoa (brev af 3. april 2007), UNESA — den spanske elindustrisammenslutning (brev af 25. april 2007), ENEL Viesgo (brev af 26. april 2007), Iberdrola (brev af 26. april 2007), Union Fenosa Distribución (brev af 27. april 2007), Hidrocantábrico Distribución Electrica (brev af 27. april 2007) og Endesa Distribución Electrica (brev af 27. april 2007).

| (9) | Ved brev af 15. maj og 6. juli 2007 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til de spanske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere. Deres bemærkninger blev modtaget ved brev af 2. august 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 15. maj og 6. juli 2007 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til de spanske myndigheder, som fik lejlighed til at reagere. Deres bemærkninger blev modtaget ved brev af 2. august 2007.

| (10) | Yderligere oplysninger blev indgivet af Céntrica ved brev af 1. juni 2007, 28. august 2007, 4. februar 2008 og 1. marts 2008. |
| --- | --- |

(10)

Yderligere oplysninger blev indgivet af Céntrica ved brev af 1. juni 2007, 28. august 2007, 4. februar 2008 og 1. marts 2008.

| (11) | Ved brev af 30. juli 2009, 19. marts 2010, 6. oktober 2011, 12. april 2012, 31. august 2012, 4. februar 2013 og 17. juli 2013 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at fremlægge yderligere beskrivelser af foranstaltningen. Myndighederne svarede ved brev af 5. oktober 2009, 26. april 2010, 7. december 2011, 12. juni 2012, 18. oktober 2012, 11. februar 2013 og 4. oktober 2013. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 30. juli 2009, 19. marts 2010, 6. oktober 2011, 12. april 2012, 31. august 2012, 4. februar 2013 og 17. juli 2013 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om at fremlægge yderligere beskrivelser af foranstaltningen. Myndighederne svarede ved brev af 5. oktober 2009, 26. april 2010, 7. december 2011, 12. juni 2012, 18. oktober 2012, 11. februar 2013 og 4. oktober 2013.

| (12) | Den 19. april 2013 blev sagen opdelt i to dele: sag SA.21817 (C3/07 ex NN 66/06), som vedrører støtte til elslutkunder, og sag SA.36559 (C3/07 ex NN 66/06), som vedrører støtte til eldistributionsselskaber. Denne afgørelse vedrører kun støtte til eldistributionsselskaber. |
| --- | --- |

(12)

Den 19. april 2013 blev sagen opdelt i to dele: sag SA.21817 (C3/07 ex NN 66/06), som vedrører støtte til elslutkunder, og sag SA.36559 (C3/07 ex NN 66/06), som vedrører støtte til eldistributionsselskaber. Denne afgørelse vedrører kun støtte til eldistributionsselskaber.

DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

DET SPANSKE ELSYSTEM I 2005

Opdeling mellem regulerede og ikkeregulerede aktiviteter

| (13) | I den lovgivningsramme, der er fastsat ved lov 54/1997 af 27. november 1997 (Ley del sector eléctrico — LSE), som er hjørnestenen i det spanske elsystem, skelnes der grundlæggende mellem regulerede og liberaliserede aktiviteter. |
| --- | --- |

(13)

I den lovgivningsramme, der er fastsat ved lov 54/1997 af 27. november 1997 (Ley del sector eléctrico — LSE), som er hjørnestenen i det spanske elsystem, skelnes der grundlæggende mellem regulerede og liberaliserede aktiviteter.

| (14) | Produktion, import, eksport og detailsalg af el er liberaliserede aktiviteter, dvs. aktiviteter, der frit kan udøves af økonomiske operatører på markedsvilkår, og som ikke er underlagt streng statslig regulering af eksempelvis priser og forsyningsvilkår. |
| --- | --- |

(14)

Produktion, import, eksport og detailsalg af el er liberaliserede aktiviteter, dvs. aktiviteter, der frit kan udøves af økonomiske operatører på markedsvilkår, og som ikke er underlagt streng statslig regulering af eksempelvis priser og forsyningsvilkår.

| (15) | Omvendt er distribution, transport og de aktiviteter, der udføres af markedsoperatøren (3) og systemoperatøren (4) fuldt reguleret af staten. Disse aktiviteter er sædvanligvis reguleret af staten i alle elsystemer, eftersom de operatører, der udfører dem, har de facto- eller de jure-monopoler, og operatørerne ellers uden begrænsninger kunne bryde konkurrencereglerne og opkræve monopolpriser, der ligger over den sædvanlige markedspris. |
| --- | --- |

(15)

Omvendt er distribution, transport og de aktiviteter, der udføres af markedsoperatøren (3) og systemoperatøren (4) fuldt reguleret af staten. Disse aktiviteter er sædvanligvis reguleret af staten i alle elsystemer, eftersom de operatører, der udfører dem, har de facto- eller de jure-monopoler, og operatørerne ellers uden begrænsninger kunne bryde konkurrencereglerne og opkræve monopolpriser, der ligger over den sædvanlige markedspris.

Ren distribution og forsyning til regulerede takster

| (16) | I 2005 omfattede distribution tre typer regulerede aktiviteter i det spanske elsystem. Den første var ren distribution. Ren distribution består i transmission af elektricitet til forbrugspunkter via distributionsnettene og er et monopol, idet der ikke findes alternative net. Den anden omfatter visse markedsføringsaktiviteter, der er nært forbundet med distribution, som f.eks. måleraflæsning, indgåelse af kontrakter, fakturering, levering af kundeservice osv. Den tredje regulerede aktivitet i 2005 var forsyning til den regulerede takst, og den var ved lov tildelt distributionsselskaber i tillæg til deres primære lovbestemte opgave (forvaltning og levering af adgang til eldistributionsnet) (5). Efter den reform, der blev gennemført i 2009, leverer distributionsselskaber ikke længere elektricitet til regulerede takster. |
| --- | --- |

(16)

I 2005 omfattede distribution tre typer regulerede aktiviteter i det spanske elsystem. Den første var ren distribution. Ren distribution består i transmission af elektricitet til forbrugspunkter via distributionsnettene og er et monopol, idet der ikke findes alternative net. Den anden omfatter visse markedsføringsaktiviteter, der er nært forbundet med distribution, som f.eks. måleraflæsning, indgåelse af kontrakter, fakturering, levering af kundeservice osv. Den tredje regulerede aktivitet i 2005 var forsyning til den regulerede takst, og den var ved lov tildelt distributionsselskaber i tillæg til deres primære lovbestemte opgave (forvaltning og levering af adgang til eldistributionsnet) (5). Efter den reform, der blev gennemført i 2009, leverer distributionsselskaber ikke længere elektricitet til regulerede takster.

| (17) | Distributionsselskaberne var ved lov pålagt at købe den elektricitet, der var nødvendig for at forsyne regulerede kunder, på det organiserede engrosmarked (»puljen«) til dagspris (den marginale systempris eller »puljepris«) eller direkte fra producenter af vedvarende energi (6) og derefter videresælge elektriciteten til slutkunder til den gældende regulerede takst. |
| --- | --- |

(17)

Distributionsselskaberne var ved lov pålagt at købe den elektricitet, der var nødvendig for at forsyne regulerede kunder, på det organiserede engrosmarked (»puljen«) til dagspris (den marginale systempris eller »puljepris«) eller direkte fra producenter af vedvarende energi (6) og derefter videresælge elektriciteten til slutkunder til den gældende regulerede takst.

Distributionsselskabers rolle som finansielle formidlere i systemet

| (18) | I 2005 var der ikke færre end 25 forskellige regulerede takster for slutkunder, afhængigt af forbrugsniveau, forbrugsprofil, kunden og netspænding. Samtidig fandt ni andre regulerede netafgifter anvendelse for slutkunder på det frie marked, også baseret på netspænding og andre karakteristika (7). På det frie marked betalte slutkunder tilslutningsafgifter til leverandører, der betalte dem videre til distributionsselskaber. På det regulerede marked indgik tilslutningsafgifterne i den samlede regulerede takst, som slutkunderne skulle betale til distributionsselskaberne (de var implicitte). Siden 2005 har Spanien indført en række ændringer af systemet for regulerede takster. Den seneste ændring blev gennemført i 2013, hvor Spanien vedtog en ny lovgivningsramme for elsektoren (lov 24/13), som bl.a. omfatter en reform af reguleringen af priserne på detailmarkedet. Spanien bekendtgjorde, at denne nye lov og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser ville træde i kraft i løbet af 2014. |
| --- | --- |

(18)

I 2005 var der ikke færre end 25 forskellige regulerede takster for slutkunder, afhængigt af forbrugsniveau, forbrugsprofil, kunden og netspænding. Samtidig fandt ni andre regulerede netafgifter anvendelse for slutkunder på det frie marked, også baseret på netspænding og andre karakteristika (7). På det frie marked betalte slutkunder tilslutningsafgifter til leverandører, der betalte dem videre til distributionsselskaber. På det regulerede marked indgik tilslutningsafgifterne i den samlede regulerede takst, som slutkunderne skulle betale til distributionsselskaberne (de var implicitte). Siden 2005 har Spanien indført en række ændringer af systemet for regulerede takster. Den seneste ændring blev gennemført i 2013, hvor Spanien vedtog en ny lovgivningsramme for elsektoren (lov 24/13), som bl.a. omfatter en reform af reguleringen af priserne på detailmarkedet. Spanien bekendtgjorde, at denne nye lov og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser ville træde i kraft i løbet af 2014.

| (19) | Niveauerne for de regulerede integrerede takster og de regulerede tilslutningsafgifter blev fastsat forud for et helt år, normalt inden udgangen af år N-1, men kunne justeres i løbet af året (8). De årlige takststigninger var dog underlagt et maksimumsloft (9). I princippet blev alle takst- og afgiftsniveauer fastlagt på grundlag af prognoser, således at man sikrede, at den regulerede indtjening fra deres anvendelse var tilstrækkelig til at dække elsystemets samlede regulerede omkostninger. Systemets regulerede omkostninger omfattede i 2005 omkostninger til energiforsyning for integrerede takster, omkostninger til køb af energi fra særlige støtteordninger (vedvarende energikilder, kraftvarmeproduktion osv.), transport- og distributionsomkostninger, foranstaltninger vedrørende efterspørgselsstyring, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, tidligere års underskud osv. |
| --- | --- |

(19)

Niveauerne for de regulerede integrerede takster og de regulerede tilslutningsafgifter blev fastsat forud for et helt år, normalt inden udgangen af år N-1, men kunne justeres i løbet af året (8). De årlige takststigninger var dog underlagt et maksimumsloft (9). I princippet blev alle takst- og afgiftsniveauer fastlagt på grundlag af prognoser, således at man sikrede, at den regulerede indtjening fra deres anvendelse var tilstrækkelig til at dække elsystemets samlede regulerede omkostninger. Systemets regulerede omkostninger omfattede i 2005 omkostninger til energiforsyning for integrerede takster, omkostninger til køb af energi fra særlige støtteordninger (vedvarende energikilder, kraftvarmeproduktion osv.), transport- og distributionsomkostninger, foranstaltninger vedrørende efterspørgselsstyring, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, tidligere års underskud osv.

| (20) | I det spanske lovbestemte system var distributionsselskaberne de vigtigste finansielle formidlere. Distributionsselskaberne håndterede hele indtjeningen fra det regulerede takstsystem, dvs. tilslutningsafgifterne og indtjeningen fra de integrerede takster. Denne indtjening, der samlet betegnes som »forfalden indtjening« (ingresos liquidables), blev anvendt til at dække alle systemets regulerede omkostninger. Der var ingen regler, der øremærkede en bestemt kategori af indtjeningen eller en del heraf til en særlig kategori af omkostninger eller en del heraf. Det betød, at indtjeningen fra tilslutningsafgifter ikke — hverken helt eller delvist — var øremærket til at finansiere de højere omkostninger, der var forbundet med støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder eller elproduktionen på de spanske øer. |
| --- | --- |

(20)

I det spanske lovbestemte system var distributionsselskaberne de vigtigste finansielle formidlere. Distributionsselskaberne håndterede hele indtjeningen fra det regulerede takstsystem, dvs. tilslutningsafgifterne og indtjeningen fra de integrerede takster. Denne indtjening, der samlet betegnes som »forfalden indtjening« (ingresos liquidables), blev anvendt til at dække alle systemets regulerede omkostninger. Der var ingen regler, der øremærkede en bestemt kategori af indtjeningen eller en del heraf til en særlig kategori af omkostninger eller en del heraf. Det betød, at indtjeningen fra tilslutningsafgifter ikke — hverken helt eller delvist — var øremærket til at finansiere de højere omkostninger, der var forbundet med støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder eller elproduktionen på de spanske øer.

| (21) | Regnskabsafslutningen fandt sted inden for rammerne af en afregningsproces, som var direkte kontrolleret af den spanske tilsynsmyndighed Comisión Nacional de Energía (herefter: »CNE«). Vederlaget til distributionsselskaberne (for deres aktiviteter i forbindelse med ren distribution) blev også trukket fra den forfaldne indtjening efter fradrag af alle andre omkostninger. |
| --- | --- |

(21)

Regnskabsafslutningen fandt sted inden for rammerne af en afregningsproces, som var direkte kontrolleret af den spanske tilsynsmyndighed Comisión Nacional de Energía (herefter: »CNE«). Vederlaget til distributionsselskaberne (for deres aktiviteter i forbindelse med ren distribution) blev også trukket fra den forfaldne indtjening efter fradrag af alle andre omkostninger.

Distributionsselskaber over for leverandører og deres respektive priser

| (22) | I 2005 var der således to separate kategorier af operatører, der var aktive på detailmarkedet for elektricitet i Spanien: distributionsselskaber, som var forpligtede til at sælge til regulerede takster, og leverandører, der kunne sælge på frit forhandlede vilkår. Af historiske årsager er distributionsselskaber i Spanien en del af vertikalt integrerede foretagender (etablerede operatører), som traditionelt har drevet distributionsnet i bestemte geografiske områder, og som kun er ændret som følge af fusioner og konsolideringer. På det regulerede marked opkrævede distributionsselskaberne integrerede takster, hvor man ikke skelnede mellem omkostningerne til køb af energi og omkostningerne til tilslutning. |
| --- | --- |

(22)

I 2005 var der således to separate kategorier af operatører, der var aktive på detailmarkedet for elektricitet i Spanien: distributionsselskaber, som var forpligtede til at sælge til regulerede takster, og leverandører, der kunne sælge på frit forhandlede vilkår. Af historiske årsager er distributionsselskaber i Spanien en del af vertikalt integrerede foretagender (etablerede operatører), som traditionelt har drevet distributionsnet i bestemte geografiske områder, og som kun er ændret som følge af fusioner og konsolideringer. På det regulerede marked opkrævede distributionsselskaberne integrerede takster, hvor man ikke skelnede mellem omkostningerne til køb af energi og omkostningerne til tilslutning.

| (23) | Leverandører kan tilhøre vertikalt integrerede foretagender (som typisk har separate produktions-, distributions- og forsyningsdivisioner) eller være nye aktører på markedet. I mange tilfælde ejer nye aktører på markedet ikke produktionskapacitet og er kun aktive på detailmarkedet. Céntrica er en sådan ny aktør. På det frie marked opkrævede leverandører priser, der skulle dække tilslutningsafgiften (som skulle betales til distributionsselskaberne), omkostningerne til køb af energi (omkostninger til køb af energi på engrosmarkedet eller egne produktionsomkostninger for et vertikalt integreret selskab) og en »markedsføringsmargen«, der dækkede andre omkostninger (markedsføringsomkostninger, IT-systemer, fakturering osv.) samt afkast af den investerede kapital. |
| --- | --- |

(23)

Leverandører kan tilhøre vertikalt integrerede foretagender (som typisk har separate produktions-, distributions- og forsyningsdivisioner) eller være nye aktører på markedet. I mange tilfælde ejer nye aktører på markedet ikke produktionskapacitet og er kun aktive på detailmarkedet. Céntrica er en sådan ny aktør. På det frie marked opkrævede leverandører priser, der skulle dække tilslutningsafgiften (som skulle betales til distributionsselskaberne), omkostningerne til køb af energi (omkostninger til køb af energi på engrosmarkedet eller egne produktionsomkostninger for et vertikalt integreret selskab) og en »markedsføringsmargen«, der dækkede andre omkostninger (markedsføringsomkostninger, IT-systemer, fakturering osv.) samt afkast af den investerede kapital.

| (24) | I 2005 betød sameksistensen mellem det frie og det regulerede marked og navnlig slutkundernes mulighed for frit at skifte mellem de to, at de regulerede takster fungerede som en prisreference (eller et de facto-loft) for priserne på det frie marked. En leverandør kunne derfor kun drive rentabel virksomhed inden for et bestemt markedssegment, hvis der var en positiv markedsføringsmargen, dvs. luft mellem detailprisen — i dette tilfælde den regulerede takst, som kunden har ret til — og de samlede omkostninger til betjening af kunderne. |
| --- | --- |

(24)

I 2005 betød sameksistensen mellem det frie og det regulerede marked og navnlig slutkundernes mulighed for frit at skifte mellem de to, at de regulerede takster fungerede som en prisreference (eller et de facto-loft) for priserne på det frie marked. En leverandør kunne derfor kun drive rentabel virksomhed inden for et bestemt markedssegment, hvis der var en positiv markedsføringsmargen, dvs. luft mellem detailprisen — i dette tilfælde den regulerede takst, som kunden har ret til — og de samlede omkostninger til betjening af kunderne.

Takstunderskuddet i 2005

| (25) | I 2005 sikrede det niveau, som de regulerede takster og tilslutningsafgifterne blev fastsat på, ikke tilstrækkelig indtjening til, at systemet kunne få dækket alle de omkostninger, der efterfølgende blev dokumenteret for hele året. Den endelige afregning for 2005, som CNE udførte ved årets afslutning, resulterede i et underskud på 3 811 mio. EUR. Det var ikke første gang, afregningen resulterede i et underskud, selv om størrelsen af underskuddet i 2005 var det hidtil største. Lavere underskud var blevet registreret allerede i 2000, 2001 og 2002. |
| --- | --- |

(25)

I 2005 sikrede det niveau, som de regulerede takster og tilslutningsafgifterne blev fastsat på, ikke tilstrækkelig indtjening til, at systemet kunne få dækket alle de omkostninger, der efterfølgende blev dokumenteret for hele året. Den endelige afregning for 2005, som CNE udførte ved årets afslutning, resulterede i et underskud på 3 811 mio. EUR. Det var ikke første gang, afregningen resulterede i et underskud, selv om størrelsen af underskuddet i 2005 var det hidtil største. Lavere underskud var blevet registreret allerede i 2000, 2001 og 2002.

| (26) | Regeringen havde bl.a. undervurderet de faktiske omkostninger til køb af el. Slutkundernes elforbrug på både det regulerede marked og det frie marked udviklede sig i 2005 omtrent som forudsagt i december 2004, men de uforudsete prisstigninger i løbet af året betød, at engrosprisen blev fastsat til 62,4 EUR/MWh i 2005 sammenlignet med 35,61 EUR/MWh i 2004, således at den gennemsnitlige engrospris nåede op på 59,47 EUR/MWh i 2005. Årsagerne til denne stigning omfattede et usædvanligt tørt år, hvilket reducerede hydroelproduktionen med 55 %, en stigning i oliepriserne, konsekvenserne af markedsprisen på CO2-emissionskvoter, der var modtaget gratis i medfør af emissionshandelssystemet, og en stigning i energiefterspørgslen, der var højere end væksten i BNP. |
| --- | --- |

(26)

Regeringen havde bl.a. undervurderet de faktiske omkostninger til køb af el. Slutkundernes elforbrug på både det regulerede marked og det frie marked udviklede sig i 2005 omtrent som forudsagt i december 2004, men de uforudsete prisstigninger i løbet af året betød, at engrosprisen blev fastsat til 62,4 EUR/MWh i 2005 sammenlignet med 35,61 EUR/MWh i 2004, således at den gennemsnitlige engrospris nåede op på 59,47 EUR/MWh i 2005. Årsagerne til denne stigning omfattede et usædvanligt tørt år, hvilket reducerede hydroelproduktionen med 55 %, en stigning i oliepriserne, konsekvenserne af markedsprisen på CO2-emissionskvoter, der var modtaget gratis i medfør af emissionshandelssystemet, og en stigning i energiefterspørgslen, der var højere end væksten i BNP.

| (27) | Den spanske tilsynsmyndighed, CNE, påpegede, at de gennemsnitlige integrerede takster i 2005 ikke afspejlede alle omkostningerne til forsyning og navnlig omkostningerne til køb af energi på engrosmarkedet. Som det fremgår af figuren nedenfor lå de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, kun i fem måneder (januar og februar 2005 og derefter fra april til juni 2005) under gennemsnitspriserne på engrosmarkedet for el. Det modsatte gjorde sig dog gældende fra oktober 2006 til december 2007: I denne periode på 14 måneder faldt de gennemsnitlige engrospriser drastisk til under de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, og oversteg den forskel, der blev observeret i de syv måneder i 2005, hvor engrospriserne lå over dem, der indgik i de integrerede takster.

  Figur 1


  Vægtede gennemsnitlige engrospriser i forhold til energipris i integreret takst



  Kilde: CNE — Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005/2007, s. 84. |
| --- | --- |

(27)

Den spanske tilsynsmyndighed, CNE, påpegede, at de gennemsnitlige integrerede takster i 2005 ikke afspejlede alle omkostningerne til forsyning og navnlig omkostningerne til køb af energi på engrosmarkedet. Som det fremgår af figuren nedenfor lå de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, kun i fem måneder (januar og februar 2005 og derefter fra april til juni 2005) under gennemsnitspriserne på engrosmarkedet for el. Det modsatte gjorde sig dog gældende fra oktober 2006 til december 2007: I denne periode på 14 måneder faldt de gennemsnitlige engrospriser drastisk til under de energipriser, der indgik i de gennemsnitlige regulerede integrerede takster, og oversteg den forskel, der blev observeret i de syv måneder i 2005, hvor engrospriserne lå over dem, der indgik i de integrerede takster.

Figur 1

Vægtede gennemsnitlige engrospriser i forhold til energipris i integreret takst

Kilde: CNE — Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005/2007, s. 84.

| (28) | En vigtig faktor, som også bidrog til stigningen i systemets generalomkostninger, var det høje niveau af støtte til produktionen af vedvarende energi. Producenter af vedvarende energi kunne f.eks. vælge direkte deltagelse i »puljen«. I 2005 var denne option særlig attraktiv, og det betød, at flere producenter af vedvarende energi end forventet deltog i puljen, hvilket medførte højere omkostninger for systemet. Den direkte støtte til energiomkostningerne til elektricitet fra den særlige ordning (vedvarende energi og kraftvarmeproduktion), som ikke blev solgt til puljen, som blev bogført som en reguleret omkostning, beløb sig desuden til 2 701 mio. EUR i 2005, en stigning på 5,75 % i forhold til 2004. Det kan eksempelvis nævnes, at systemets transport- og distributionsomkostninger beløb sig til 4 142 mio. EUR i 2004, 4 410 mio. EUR i 2005 og 4 567 mio. EUR 2006. |
| --- | --- |

(28)

En vigtig faktor, som også bidrog til stigningen i systemets generalomkostninger, var det høje niveau af støtte til produktionen af vedvarende energi. Producenter af vedvarende energi kunne f.eks. vælge direkte deltagelse i »puljen«. I 2005 var denne option særlig attraktiv, og det betød, at flere producenter af vedvarende energi end forventet deltog i puljen, hvilket medførte højere omkostninger for systemet. Den direkte støtte til energiomkostningerne til elektricitet fra den særlige ordning (vedvarende energi og kraftvarmeproduktion), som ikke blev solgt til puljen, som blev bogført som en reguleret omkostning, beløb sig desuden til 2 701 mio. EUR i 2005, en stigning på 5,75 % i forhold til 2004. Det kan eksempelvis nævnes, at systemets transport- og distributionsomkostninger beløb sig til 4 142 mio. EUR i 2004, 4 410 mio. EUR i 2005 og 4 567 mio. EUR 2006.

Foranstaltninger for at præfinansiere underskuddet

| (29) | Udviklingen af underskuddet forløb ikke ubemærket. Allerede i marts 2005, da det stod klart, at et takstunderskud var under udvikling, bestemte de spanske myndigheder ved artikel 24 i kongeligt lovdekret nr. 5/2005 (10), at de midler, der var nødvendige for at lukke hullet mellem elsystemets omkostninger og indtægter, skulle komme fra Spaniens fem største »berettigede elselskaber«, som var de selskaber, der havde ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger (11), på grundlag af følgende procentdele:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 % |
| --- | --- | --- |

(29)

Udviklingen af underskuddet forløb ikke ubemærket. Allerede i marts 2005, da det stod klart, at et takstunderskud var under udvikling, bestemte de spanske myndigheder ved artikel 24 i kongeligt lovdekret nr. 5/2005 (10), at de midler, der var nødvendige for at lukke hullet mellem elsystemets omkostninger og indtægter, skulle komme fra Spaniens fem største »berettigede elselskaber«, som var de selskaber, der havde ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger (11), på grundlag af følgende procentdele:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 % |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico S.A.: 6,08 % |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico S.A.: 6,08 %

| — | Endesa, S.A.: 44,16 % |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %

| — | Elcogás, S.A.: 1,91 % |
| --- | --- |

—

Elcogás, S.A.: 1,91 %

| (30) | Den negative saldo på kontoen for strandede omkostninger ville skabe inddrivelsesrettigheder, dvs. at selskaberne ville få ret til senere at inddrive indtjening fra elkunder. Selskaberne kunne securitisere disse rettigheder og sælge dem på markedet. Disse selskaber er — med undtagelse af Elcogás S.A. — moderselskaber i vertikalt integrerede foretagender, som normalt driver virksomhed i elproduktionssektoren og i distributionssektoren via distributionsdivisioner. Som det fastsættes i artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005, er udpegelsen af disse fem selskaber — og ikke andre selskaber, der driver virksomhed på det spanske elmarked — til at præfinansiere takstunderskuddet for 2005 motiveret ved og betinget af deres ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger snarere end deres aktiviteter i f.eks. distributionssektoren. Elcogás S.A. var og er stadig et selskab, der alene producerer elektricitet (12). Med henblik på at præfinansiere elsystemets underskud i de senere år har Spanien ligeledes udpeget enten moderselskabet i koncernen (f.eks. Endesa S.A. og Iberdrola S.A.) ellers dets produktionsdivision (Endesa Generación S.A. og Iberdrola Generación S.A. i kongeligt lovdekret 6/2009), men aldrig distributionsdivisionen (dvs. Endesa Distribución Eléctrica, S.L., et 100 % ejet datterselskab med ansvar for distribution af elektricitet i systemet for regulerede takster i 2005). |
| --- | --- |

(30)

Den negative saldo på kontoen for strandede omkostninger ville skabe inddrivelsesrettigheder, dvs. at selskaberne ville få ret til senere at inddrive indtjening fra elkunder. Selskaberne kunne securitisere disse rettigheder og sælge dem på markedet. Disse selskaber er — med undtagelse af Elcogás S.A. — moderselskaber i vertikalt integrerede foretagender, som normalt driver virksomhed i elproduktionssektoren og i distributionssektoren via distributionsdivisioner. Som det fastsættes i artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005, er udpegelsen af disse fem selskaber — og ikke andre selskaber, der driver virksomhed på det spanske elmarked — til at præfinansiere takstunderskuddet for 2005 motiveret ved og betinget af deres ret til at modtage kompensation for strandede omkostninger snarere end deres aktiviteter i f.eks. distributionssektoren. Elcogás S.A. var og er stadig et selskab, der alene producerer elektricitet (12). Med henblik på at præfinansiere elsystemets underskud i de senere år har Spanien ligeledes udpeget enten moderselskabet i koncernen (f.eks. Endesa S.A. og Iberdrola S.A.) ellers dets produktionsdivision (Endesa Generación S.A. og Iberdrola Generación S.A. i kongeligt lovdekret 6/2009), men aldrig distributionsdivisionen (dvs. Endesa Distribución Eléctrica, S.L., et 100 % ejet datterselskab med ansvar for distribution af elektricitet i systemet for regulerede takster i 2005).

| (31) | I juni 2006 traf de spanske myndigheder en beslutning vedrørende ordningen for at inddrive underskuddet for 2005 fra elkunderne via de regulerede takster. Ved kongeligt dekret 809/2006 (13) bestemte de spanske myndigheder, at underskuddet for 2005 (eller mere præcist de inddrivelsesrettigheder, der var givet til de fem udvalgte forsyningsselskaber) skulle tilbagebetales af kunderne over 14,5 år gennem en særlig ekstraafgift, der blev pålagt både integrerede takster og tilslutningstakster. Ekstraafgiften, der blev beregnet som det årlige beløb, der krævedes for lineært at inddrive nettonutidsværdien af underskuddet for 2005 over 14,5 år, blev fastsat til 1,378 % af den integrerede takst og 3,975 % af tilslutningstaksten for 2006. Renten blev fastsat til 3-måneders-Euribor. |
| --- | --- |

(31)

I juni 2006 traf de spanske myndigheder en beslutning vedrørende ordningen for at inddrive underskuddet for 2005 fra elkunderne via de regulerede takster. Ved kongeligt dekret 809/2006 (13) bestemte de spanske myndigheder, at underskuddet for 2005 (eller mere præcist de inddrivelsesrettigheder, der var givet til de fem udvalgte forsyningsselskaber) skulle tilbagebetales af kunderne over 14,5 år gennem en særlig ekstraafgift, der blev pålagt både integrerede takster og tilslutningstakster. Ekstraafgiften, der blev beregnet som det årlige beløb, der krævedes for lineært at inddrive nettonutidsværdien af underskuddet for 2005 over 14,5 år, blev fastsat til 1,378 % af den integrerede takst og 3,975 % af tilslutningstaksten for 2006. Renten blev fastsat til 3-måneders-Euribor.

| (32) | Ekstraafgiften blev betragtet som »et specifikt øremærket bidrag« (cuota con destino espécifico). De spanske myndigheder fastslog, at indtjeningen fra bidraget til at finansiere underskuddet for 2005 skulle indsættes på en depotkonto forvaltet af CNE. CNE skulle så overføre midlerne til ejerne af inddrivelsesrettighederne, dvs. de forsyningsselskaber, der finansierede underskuddet, eller de enheder, der efterfølgende havde købt inddrivelsesrettighederne fra dem, ud fra den andel af underskuddet, de hver især havde finansieres. |
| --- | --- |

(32)

Ekstraafgiften blev betragtet som »et specifikt øremærket bidrag« (cuota con destino espécifico). De spanske myndigheder fastslog, at indtjeningen fra bidraget til at finansiere underskuddet for 2005 skulle indsættes på en depotkonto forvaltet af CNE. CNE skulle så overføre midlerne til ejerne af inddrivelsesrettighederne, dvs. de forsyningsselskaber, der finansierede underskuddet, eller de enheder, der efterfølgende havde købt inddrivelsesrettighederne fra dem, ud fra den andel af underskuddet, de hver især havde finansieres.

Virkninger af takstunderskuddet på det spanske marked

| (33) | I 2005 blev 37,49 % af elforbruget i Spanien indkøbt på det frie marked. Denne mængde svarer til relativt få kunder. Kun 8,5 % af kunderne købte deres el på det frie marked, mens 91,5 % stadig anvendte de regulerede takster (et fald fra 97 % i 2004). Højspændingskunder (først og fremmest industrikunder) var den største kategori på det frie marked. 38,9 % af dem havde udøvet deres option, og deres køb tegnede sig for 29 % af det samlede elforbrug på det spanske fastland i 2005. Langt de fleste privatkunder og små lavspændingskunder, der kunne vælge det frie marked fra 2003 (14), fortsatte dog med regulerede takster. I 2005 valgte mange af dem dog også det frie marked. Den 31. december 2005 var der over 2 millioner kunder på det frie marked (sammenlignet med 1,3 millioner i 2004). |
| --- | --- |

(33)

I 2005 blev 37,49 % af elforbruget i Spanien indkøbt på det frie marked. Denne mængde svarer til relativt få kunder. Kun 8,5 % af kunderne købte deres el på det frie marked, mens 91,5 % stadig anvendte de regulerede takster (et fald fra 97 % i 2004). Højspændingskunder (først og fremmest industrikunder) var den største kategori på det frie marked. 38,9 % af dem havde udøvet deres option, og deres køb tegnede sig for 29 % af det samlede elforbrug på det spanske fastland i 2005. Langt de fleste privatkunder og små lavspændingskunder, der kunne vælge det frie marked fra 2003 (14), fortsatte dog med regulerede takster. I 2005 valgte mange af dem dog også det frie marked. Den 31. december 2005 var der over 2 millioner kunder på det frie marked (sammenlignet med 1,3 millioner i 2004).

| (34) | Den prisfordel, som de regulerede takster i gennemsnit gav i 2005, skulle dog ses parallelt med kundernes tilbagevenden til det regulerede marked, om end med en vis forsinkelse. Som det fremgår af tabel 2 nedenfor, steg antallet af kunder på det frie marked gennem hele 2005, men faldt i 2006, så procentdelen (8,15 %) blev den samme som den, der blev opnået i første halvår 2005. Det fald i den mængde energi, der blev leveret til slutkunder på det frie marked, der sås i december 2004, fortsatte i første halvdel af 2005. Selv om faldet dæmpedes betydeligt fra juni til september 2005, fortsatte det i december 2005 og gennem hele 2006.

  Tabel 2


  Andel af forsyningssteder og energi på det frie marked (som en procentdel af hele markedet) 2004-2006


















  Elektricitet | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mar | Jun | Sep | Dec | Mar | Jun | Sep | Dec | Mar | Jun | Sep | Dec |
| Som en % af forsyningssteder | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Som en % af energi | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Kilde: CNE-rapport »Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006«. |

(34)

Den prisfordel, som de regulerede takster i gennemsnit gav i 2005, skulle dog ses parallelt med kundernes tilbagevenden til det regulerede marked, om end med en vis forsinkelse. Som det fremgår af tabel 2 nedenfor, steg antallet af kunder på det frie marked gennem hele 2005, men faldt i 2006, så procentdelen (8,15 %) blev den samme som den, der blev opnået i første halvår 2005. Det fald i den mængde energi, der blev leveret til slutkunder på det frie marked, der sås i december 2004, fortsatte i første halvdel af 2005. Selv om faldet dæmpedes betydeligt fra juni til september 2005, fortsatte det i december 2005 og gennem hele 2006.

Tabel 2

Andel af forsyningssteder og energi på det frie marked (som en procentdel af hele markedet) 2004-2006

Elektricitet

2004

2005

2006

Mar

Jun

Sep

Dec

Mar

Jun

Sep

Dec

Mar

Jun

Sep

Dec

Som en % af forsyningssteder

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Som en % af energi

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Kilde: CNE-rapport »Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006«.

| (35) | Selv om virkningen af de tab, som leverandørerne havde pådraget sig, begyndte at slå igennem i midten af 2005, hvor engrospriserne begyndte at stige markant, kunne forsyningskontrakterne ikke opsiges omgående. Som følge deraf var leverandørerne på det frie marked, især de leverandører, der ikke havde produktionskapacitet, men som måtte købe elektricitet på engrosmarkedet, tvunget til at vælge mellem tilbud, der var underlagt det frie markeds betingelser, som matchede den regulerede takst, selv om de derved risikerede tab, og opkrævning af højere priser, der afspejlede de faktiske indkøbsomkostninger, men som betød, at de ville tabe markedsandele. |
| --- | --- |

(35)

Selv om virkningen af de tab, som leverandørerne havde pådraget sig, begyndte at slå igennem i midten af 2005, hvor engrospriserne begyndte at stige markant, kunne forsyningskontrakterne ikke opsiges omgående. Som følge deraf var leverandørerne på det frie marked, især de leverandører, der ikke havde produktionskapacitet, men som måtte købe elektricitet på engrosmarkedet, tvunget til at vælge mellem tilbud, der var underlagt det frie markeds betingelser, som matchede den regulerede takst, selv om de derved risikerede tab, og opkrævning af højere priser, der afspejlede de faktiske indkøbsomkostninger, men som betød, at de ville tabe markedsandele.

AFGØRELSE OM AT INDLEDE PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 108, STK. 2, I TEUF

| (36) | Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure var baseret på følgende begrundelse: |
| --- | --- |

(36)

Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure var baseret på følgende begrundelse:

| (37) | I afgørelsen sammenlignede Kommissionen de regulerede takster, som de forskellige slutkundekategorier betalte, med de priser, de skønsmæssigt skulle have betalt på det frie marked, hvis taksterne ikke havde eksisteret, og den fandt, at de fleste kundekategorier sandsynligvis opnåede en fordel. Den påståede støtte til fordel for slutkunder er genstand for en separat afgørelse i sag SA.21817 — Regulerede eltakster: slutkunder. |
| --- | --- |

(37)

I afgørelsen sammenlignede Kommissionen de regulerede takster, som de forskellige slutkundekategorier betalte, med de priser, de skønsmæssigt skulle have betalt på det frie marked, hvis taksterne ikke havde eksisteret, og den fandt, at de fleste kundekategorier sandsynligvis opnåede en fordel. Den påståede støtte til fordel for slutkunder er genstand for en separat afgørelse i sag SA.21817 — Regulerede eltakster: slutkunder.

| (38) | Med hensyn til distributionsselskaber blev det i indledningsafgørelsen anført, at systemet ved at opmuntre slutkunder til at gå tilbage til det regulerede marked kan have gavnet distributionsselskaberne, der tilsyneladende har fået en garanteret fortjenstmargen på deres regulerede aktiviteter. Denne fordel blev tilsyneladende givet selektivt til distributionsselskaber, da de var de eneste markedsoperatører, der havde tilladelse til at sælge elektricitet til regulerede takster. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til distributionsselskaber blev det i indledningsafgørelsen anført, at systemet ved at opmuntre slutkunder til at gå tilbage til det regulerede marked kan have gavnet distributionsselskaberne, der tilsyneladende har fået en garanteret fortjenstmargen på deres regulerede aktiviteter. Denne fordel blev tilsyneladende givet selektivt til distributionsselskaber, da de var de eneste markedsoperatører, der havde tilladelse til at sælge elektricitet til regulerede takster.

| (39) | I afgørelsen blev det også konstateret, at systemet indebar overførsel af statsmidler, eftersom den ekstraafgift, der blev anvendt til at dække underskuddet, udgør en parafiskal afgift, hvis udbytte går gennem den spanske tilsynsmyndighed CNE, inden de kanaliseres til de endelige modtagere. Kommissionen konkluderede i afgørelsen, at disse midler på baggrund af EU-Domstolens retspraksis bør betragtes som statsmidler. |
| --- | --- |

(39)

I afgørelsen blev det også konstateret, at systemet indebar overførsel af statsmidler, eftersom den ekstraafgift, der blev anvendt til at dække underskuddet, udgør en parafiskal afgift, hvis udbytte går gennem den spanske tilsynsmyndighed CNE, inden de kanaliseres til de endelige modtagere. Kommissionen konkluderede i afgørelsen, at disse midler på baggrund af EU-Domstolens retspraksis bør betragtes som statsmidler.

| (40) | Eftersom både store slutkunder og distributionsselskaber opererer på markeder, der generelt er åbne for konkurrence og handel i EU, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, var opfyldt, og at foranstaltningen udgjorde statsstøtte til fordel for slutkunder og distributionsselskaber. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom både store slutkunder og distributionsselskaber opererer på markeder, der generelt er åbne for konkurrence og handel i EU, konkluderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, at alle de kriterier, der er fastsat i artikel 107, stk. 1, i TEUF, var opfyldt, og at foranstaltningen udgjorde statsstøtte til fordel for slutkunder og distributionsselskaber.

| (41) | Efter at have bemærket, at ingen af undtagelserne i artikel 107 i TEUF tilsyneladende fandt anvendelse, vurderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, hvorvidt leveringen af elektricitet til regulerede takster kunne betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse og som sådan var omfattet af den undtagelse, der er omhandlet i artikel 106, stk. 2, i TEUF. I indledningsafgørelsen anførtes det, at den skønsbeføjelse, som indrømmes medlemsstaterne med hensyn til definition af offentlige serviceforpligtelser inden for elsektoren, er begrænset af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (15) (»elektricitetsdirektivet«). I henhold til elektricitetsdirektivet skal medlemsstaterne kun definere offentlige serviceforpligtelser (herunder navnlig retten til at få leveret elektricitet til rimelige priser) for privatkunder og mindre virksomheder (16). På baggrund af ovennævnte direktiv konkluderede Kommissionen i afgørelsen, at leveringen af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomheder, i modsætning til privatkunder og mindre virksomheder, ikke kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse i ordets egentlige betydning. |
| --- | --- |

(41)

Efter at have bemærket, at ingen af undtagelserne i artikel 107 i TEUF tilsyneladende fandt anvendelse, vurderede Kommissionen i indledningsafgørelsen, hvorvidt leveringen af elektricitet til regulerede takster kunne betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse og som sådan var omfattet af den undtagelse, der er omhandlet i artikel 106, stk. 2, i TEUF. I indledningsafgørelsen anførtes det, at den skønsbeføjelse, som indrømmes medlemsstaterne med hensyn til definition af offentlige serviceforpligtelser inden for elsektoren, er begrænset af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (15) (»elektricitetsdirektivet«). I henhold til elektricitetsdirektivet skal medlemsstaterne kun definere offentlige serviceforpligtelser (herunder navnlig retten til at få leveret elektricitet til rimelige priser) for privatkunder og mindre virksomheder (16). På baggrund af ovennævnte direktiv konkluderede Kommissionen i afgørelsen, at leveringen af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomheder, i modsætning til privatkunder og mindre virksomheder, ikke kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse i ordets egentlige betydning.

| (42) | Kommissionen udtrykte derfor alvorlig tvivl om, hvorvidt de elementer af støtte i de regulerede takster, der gjaldt for andre virksomheder end små virksomheder og for distributionsselskaber, kunne betragtes som forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen udtrykte derfor alvorlig tvivl om, hvorvidt de elementer af støtte i de regulerede takster, der gjaldt for andre virksomheder end små virksomheder og for distributionsselskaber, kunne betragtes som forenelige med det indre marked.

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (43) | Kommissionens opfordring til at indgive bemærkninger til afgørelsen om at indlede en dybdegående undersøgelse resulterede i adskillige bidrag fra store industrikunder, distributionsselskaber, uafhængige leverandører og regeringer i Spaniens selvstyrende områder. Kun de bemærkninger, der er relevante for distributionsselskabernes stilling, gennemgås her. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens opfordring til at indgive bemærkninger til afgørelsen om at indlede en dybdegående undersøgelse resulterede i adskillige bidrag fra store industrikunder, distributionsselskaber, uafhængige leverandører og regeringer i Spaniens selvstyrende områder. Kun de bemærkninger, der er relevante for distributionsselskabernes stilling, gennemgås her.

BEMÆRKNINGER FRA UAFHÆNGIGE LEVERANDØRER

| (44) | Der blev modtaget bemærkninger fra Céntrica og ACIE, sammenslutningen af uafhængige energileverandører. Deres argumenter og konklusioner er generelt enslydende og behandles samlet. |
| --- | --- |

(44)

Der blev modtaget bemærkninger fra Céntrica og ACIE, sammenslutningen af uafhængige energileverandører. Deres argumenter og konklusioner er generelt enslydende og behandles samlet.

| (45) | Céntrica fokuserer i sine bemærkninger primært på den påståede statsstøtte til eldistributionsselskaber. Céntrica påpeger, at gennemsnitsomkostningen til køb af elektricitet på engrosmarkedet i 2005 var næsten 70 % højere end de forudsagte gennemsnitlige købsomkostninger, der indgik i de integrerede takster, som regeringen havde fastsat ved kongeligt dekret 2329/2004. |
| --- | --- |

(45)

Céntrica fokuserer i sine bemærkninger primært på den påståede statsstøtte til eldistributionsselskaber. Céntrica påpeger, at gennemsnitsomkostningen til køb af elektricitet på engrosmarkedet i 2005 var næsten 70 % højere end de forudsagte gennemsnitlige købsomkostninger, der indgik i de integrerede takster, som regeringen havde fastsat ved kongeligt dekret 2329/2004.

| (46) | Som følge af denne uoverensstemmelse mellem forudsigelserne og de faktiske omkostninger var indtjeningen fra systemet ikke stor nok til at dække omkostningerne, især fordi den pris, som distributionsselskaberne skulle betale for elektriciteten, var højere end den regulerede pris, de skulle sælge den til. Distributionsselskaberne måtte derfor registrere et underskud på deres regnskaber. Som følge af den ordning, som de spanske myndigheder indførte for at udfylde indtjeningshullet (som krævede, at berettigede producenter skulle præfinansiere underskuddet til gengæld for en ret til efterfølgende godtgørelse), bevarede distributionsselskaberne imidlertid ligevægten i deres regnskaber, og deres tab blev i realiteten udlignet af staten. |
| --- | --- |

(46)

Som følge af denne uoverensstemmelse mellem forudsigelserne og de faktiske omkostninger var indtjeningen fra systemet ikke stor nok til at dække omkostningerne, især fordi den pris, som distributionsselskaberne skulle betale for elektriciteten, var højere end den regulerede pris, de skulle sælge den til. Distributionsselskaberne måtte derfor registrere et underskud på deres regnskaber. Som følge af den ordning, som de spanske myndigheder indførte for at udfylde indtjeningshullet (som krævede, at berettigede producenter skulle præfinansiere underskuddet til gengæld for en ret til efterfølgende godtgørelse), bevarede distributionsselskaberne imidlertid ligevægten i deres regnskaber, og deres tab blev i realiteten udlignet af staten.

| (47) | Leverandørerne på det frie marked fik en anden behandling, selv om de led tilsvarende tab. I henhold til Céntrica og ACIE havde leverandørerne på det frie marked de samme omkostninger til køb af elektricitet som distributionsselskaberne (17). De var desuden i realiteten bundet af det niveau for den integrerede takst, som regeringen havde fastsat for hver kundekategori, fordi de ellers ikke ville have mulighed for at tiltrække nye kunder eller fastholde eksisterende kunder. ACIE påpeger f.eks., at dets medlemmer i begyndelsen af 2005 indgik kontrakter baseret på regeringens forudsigelser af engrospriser, og at de senere var nødt til at opfylde disse kontrakter, selv om de viste sig at være urentable. Som følge deraf led de uafhængige leverandører tab. I modsætning til distributionsselskaberne fik de uafhængige leverandører ikke dækket deres tab af staten. Céntrica anslår, at det i 2005 havde et tab på 10 mio. EUR. I henhold til ACIE blev adskillige leverandører, herunder Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia og RWE, tvunget ud af markedet. |
| --- | --- |

(47)

Leverandørerne på det frie marked fik en anden behandling, selv om de led tilsvarende tab. I henhold til Céntrica og ACIE havde leverandørerne på det frie marked de samme omkostninger til køb af elektricitet som distributionsselskaberne (17). De var desuden i realiteten bundet af det niveau for den integrerede takst, som regeringen havde fastsat for hver kundekategori, fordi de ellers ikke ville have mulighed for at tiltrække nye kunder eller fastholde eksisterende kunder. ACIE påpeger f.eks., at dets medlemmer i begyndelsen af 2005 indgik kontrakter baseret på regeringens forudsigelser af engrospriser, og at de senere var nødt til at opfylde disse kontrakter, selv om de viste sig at være urentable. Som følge deraf led de uafhængige leverandører tab. I modsætning til distributionsselskaberne fik de uafhængige leverandører ikke dækket deres tab af staten. Céntrica anslår, at det i 2005 havde et tab på 10 mio. EUR. I henhold til ACIE blev adskillige leverandører, herunder Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energia og RWE, tvunget ud af markedet.

| (48) | I henhold til ACIE og Céntrica fordrejede kompensationen af distributionsselskabernes tab konkurrencen. Den diskriminerede de uafhængige leverandører og burde betragtes som statsstøtte. Ud over påstanden om, at kompensationen af tab i sig selv udgør en fordel, fremsatte Céntrica den påstand, at de etablerede markedsaktører (vertikalt integrerede foretagender) kunne fastholde deres markedsandel og undgå tab ved at opfordre kunder til at skifte fra deres tabsgivende forsyningsdivisioner til deres distributionsdivisioner, der ville modtage den fornødne kompensation. |
| --- | --- |

(48)

I henhold til ACIE og Céntrica fordrejede kompensationen af distributionsselskabernes tab konkurrencen. Den diskriminerede de uafhængige leverandører og burde betragtes som statsstøtte. Ud over påstanden om, at kompensationen af tab i sig selv udgør en fordel, fremsatte Céntrica den påstand, at de etablerede markedsaktører (vertikalt integrerede foretagender) kunne fastholde deres markedsandel og undgå tab ved at opfordre kunder til at skifte fra deres tabsgivende forsyningsdivisioner til deres distributionsdivisioner, der ville modtage den fornødne kompensation.

| (49) | I henhold til ACIE og Céntrica var fordelen for de etablerede foretagender »specifik«, dvs. selektiv, idet finansierings- og kompensationsordningen specifikt gavnede distributionsselskaberne ved at give dem en finansiel og konkurrencemæssig fordel i forhold til leverandørerne på det frie marked. Céntrica hævdede, at sondringen mellem distributionsselskaber og leverandør på det frie marked alene var en formalitet, fordi begge kategorier konkurrerede på det samme marked (detailsalg af elektricitet), begge blev berørt af integrerede takster (fordi de var fastsat ved lov, eller fordi de fungerede som et de facto-loft for markedspriserne), og begge indkøbte elektricitet til samme pris og led de samme tab. |
| --- | --- |

(49)

I henhold til ACIE og Céntrica var fordelen for de etablerede foretagender »specifik«, dvs. selektiv, idet finansierings- og kompensationsordningen specifikt gavnede distributionsselskaberne ved at give dem en finansiel og konkurrencemæssig fordel i forhold til leverandørerne på det frie marked. Céntrica hævdede, at sondringen mellem distributionsselskaber og leverandør på det frie marked alene var en formalitet, fordi begge kategorier konkurrerede på det samme marked (detailsalg af elektricitet), begge blev berørt af integrerede takster (fordi de var fastsat ved lov, eller fordi de fungerede som et de facto-loft for markedspriserne), og begge indkøbte elektricitet til samme pris og led de samme tab.

| (50) | I henhold til Céntrica kunne fortrinsbehandlingen af distributionsselskaber ikke begrundes i elsystemets logik og struktur, og den kunne heller ikke betragtes som kompensation for en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse. Céntrica hævder, at systemet var i strid med elektricitetsdirektivet, ikke kun på grund af underskudsordningernes diskriminerende karakter, men også fordi kunderne blev frataget retten til gennemsigtige priser og takster (18). Eftersom en del af elektricitetsprisen, som skulle betales for 2005, blev udskudt til senere år, fremgik de endelige priser ikke tydeligt for kunderne. |
| --- | --- |

(50)

I henhold til Céntrica kunne fortrinsbehandlingen af distributionsselskaber ikke begrundes i elsystemets logik og struktur, og den kunne heller ikke betragtes som kompensation for en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse. Céntrica hævder, at systemet var i strid med elektricitetsdirektivet, ikke kun på grund af underskudsordningernes diskriminerende karakter, men også fordi kunderne blev frataget retten til gennemsigtige priser og takster (18). Eftersom en del af elektricitetsprisen, som skulle betales for 2005, blev udskudt til senere år, fremgik de endelige priser ikke tydeligt for kunderne.

| (51) | Céntrica finder, at den selektive fordel ved underskudsordningerne ikke kun gavnede distributionsselskaberne, men også de vertikalt integrerede foretagender, de tilhørte. I henhold til Céntrica skal et vertikalt integreret foretagende opfattes som ét foretagende, for så vidt angår anvendelsen af statsstøttereglerne. Céntrica hævder, at det spanske system gav produktionsselskaberne mulighed for at hæve priserne på engrosmarkedet og fortsat opnå overskud. Under disse omstændigheder havde disse foretagender en interesse i at fastholde den markedsandel, som deres distributionsdivisioner var afhængige af. De vertikalt integrerede foretagender skulle derfor også betragtes som modtagere af statsstøtte. |
| --- | --- |

(51)

Céntrica finder, at den selektive fordel ved underskudsordningerne ikke kun gavnede distributionsselskaberne, men også de vertikalt integrerede foretagender, de tilhørte. I henhold til Céntrica skal et vertikalt integreret foretagende opfattes som ét foretagende, for så vidt angår anvendelsen af statsstøttereglerne. Céntrica hævder, at det spanske system gav produktionsselskaberne mulighed for at hæve priserne på engrosmarkedet og fortsat opnå overskud. Under disse omstændigheder havde disse foretagender en interesse i at fastholde den markedsandel, som deres distributionsdivisioner var afhængige af. De vertikalt integrerede foretagender skulle derfor også betragtes som modtagere af statsstøtte.

BEMÆRKNINGER FRA DISTRIBUTIONSSELSKABER

| (52) | Bemærkninger blev modtaget fra UNESA (sammenslutningen af distributionsselskaber), Iberdrola Distribución, Union Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución og Endesa Distribución. Deres bemærkninger overlapper hinanden og behandles samlet. |
| --- | --- |

(52)

Bemærkninger blev modtaget fra UNESA (sammenslutningen af distributionsselskaber), Iberdrola Distribución, Union Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución og Endesa Distribución. Deres bemærkninger overlapper hinanden og behandles samlet.

| (53) | Distributionsselskaber (som repræsenteret ved UNESA) skelner mellem distributions- og markedsføringsaktiviteter, som de betragter som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og levering til regulerede takster, som efter deres opfattelse ikke indebærer statsstøtte, fordi det ikke gav en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(53)

Distributionsselskaber (som repræsenteret ved UNESA) skelner mellem distributions- og markedsføringsaktiviteter, som de betragter som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, og levering til regulerede takster, som efter deres opfattelse ikke indebærer statsstøtte, fordi det ikke gav en økonomisk fordel.

| (54) | Distributionsselskaberne minder om, at de juridiske rammer for leverandørernes og distributionsselskabernes virksomhed var meget forskellige. Distributionsselskaberne havde pligt til at købe elektricitet til levering til regulerede takster på bestemte måder (enten fra puljen eller fra producenter under »særordningen«), mens leverandørerne frit kunne forhandle deres priser. Distributionsselskaberne kunne ikke afvise at levere elektricitet til regulerede kunder og kunne ikke skaffe andre kunder end dem, der valgte regulerede takster. Distributionsselskaberne kunne heller ikke tilbyde yderligere tjenesteydelser, mens leverandører frit kunne fastlægge deres leveringsbetingelser. |
| --- | --- |

(54)

Distributionsselskaberne minder om, at de juridiske rammer for leverandørernes og distributionsselskabernes virksomhed var meget forskellige. Distributionsselskaberne havde pligt til at købe elektricitet til levering til regulerede takster på bestemte måder (enten fra puljen eller fra producenter under »særordningen«), mens leverandørerne frit kunne forhandle deres priser. Distributionsselskaberne kunne ikke afvise at levere elektricitet til regulerede kunder og kunne ikke skaffe andre kunder end dem, der valgte regulerede takster. Distributionsselskaberne kunne heller ikke tilbyde yderligere tjenesteydelser, mens leverandører frit kunne fastlægge deres leveringsbetingelser.

| (55) | I tabellen nedenfor opsummeres forskellene mellem leverandørerne på det frie marked og distributionsselskaberne, for så vidt angår salg af elektricitet (19): | Leveringsforpligtelse | Potentielt marked | Energikøb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leverandører | Nej | Alle spanske kunder | Enhver ordning |
| Distributionsselskaber | Ja | Kun kunder tilsluttet deres net | Via puljen eller fra producenter underlagt særordningen |
| | Engroskøbspris | Salgspris | Fortjenstmargen |
| Leverandører | Fri | Fri | Bruttoavance |
| Distributionsselskaber | Puljepris eller reguleret pris under særordning | Regulerede takster | Ingen fortjenstmargen |

(55)

I tabellen nedenfor opsummeres forskellene mellem leverandørerne på det frie marked og distributionsselskaberne, for så vidt angår salg af elektricitet (19):

Leveringsforpligtelse

Potentielt marked

Energikøb

Leverandører

Nej

Alle spanske kunder

Enhver ordning

Distributionsselskaber

Ja

Kun kunder tilsluttet deres net

Via puljen eller fra producenter underlagt særordningen

Engroskøbspris

Salgspris

Fortjenstmargen

Leverandører

Fri

Fri

Bruttoavance

Distributionsselskaber

Puljepris eller reguleret pris under særordning

Regulerede takster

Ingen fortjenstmargen

| (56) | Distributionsselskaberne konkluderer derfor, at leverandører på det frie marked på grund af de retlige rammer og øvrige omstændigheder ikke konkurrerede med distributionsselskaberne, men med de regulerede takster, der fungerede som referencepris på markedet. |
| --- | --- |

(56)

Distributionsselskaberne konkluderer derfor, at leverandører på det frie marked på grund af de retlige rammer og øvrige omstændigheder ikke konkurrerede med distributionsselskaberne, men med de regulerede takster, der fungerede som referencepris på markedet.

| (57) | Distributionsselskaberne påpeger, at selve leveringen af elektricitet til den takst ikke sikrede dem nogen form for overskud eller fordele. For distributions- og markedsføringsaktiviteter omfattede distributionsselskabernes vederlag en fortjenstmargen til dækning af deres investerede kapital, men for levering til regulerede takster fik de kun dækket deres takster uden en fortjenstmargen. De omkostninger, der »anerkendtes« for et distributionsselskab, var f.eks. baseret på den gennemsnitlige vægtede pris, der blev betalt for elektricitet i referenceperioden. Under visse omstændigheder kunne disse anerkendte omkostninger være lavere end de faktiske omkostninger for et distributionsselskab. Når den regulerede salgsaktivitet gav et overskud, tilfaldt disse midler ikke distributionsselskaberne, men blev under afregningsprocessen fordelt til finansieringen af systemets øvrige generalomkostninger. Det beløb, som staten anerkendte, var lig med forskellen mellem den gennemsnitlige vægtede pris for elektricitetskøb ganget med energimængden transporteret af hvert distributionsselskab efter korrektion for standardtab. |
| --- | --- |

(57)

Distributionsselskaberne påpeger, at selve leveringen af elektricitet til den takst ikke sikrede dem nogen form for overskud eller fordele. For distributions- og markedsføringsaktiviteter omfattede distributionsselskabernes vederlag en fortjenstmargen til dækning af deres investerede kapital, men for levering til regulerede takster fik de kun dækket deres takster uden en fortjenstmargen. De omkostninger, der »anerkendtes« for et distributionsselskab, var f.eks. baseret på den gennemsnitlige vægtede pris, der blev betalt for elektricitet i referenceperioden. Under visse omstændigheder kunne disse anerkendte omkostninger være lavere end de faktiske omkostninger for et distributionsselskab. Når den regulerede salgsaktivitet gav et overskud, tilfaldt disse midler ikke distributionsselskaberne, men blev under afregningsprocessen fordelt til finansieringen af systemets øvrige generalomkostninger. Det beløb, som staten anerkendte, var lig med forskellen mellem den gennemsnitlige vægtede pris for elektricitetskøb ganget med energimængden transporteret af hvert distributionsselskab efter korrektion for standardtab.

| (58) | Distributionsselskaberne hævder endvidere, at de ikke opnåede hverken direkte eller indirekte økonomiske fordele, når kunder fra det frie marked skiftede tilbage til regulerede takster, fordi deres vederlag fra distributions- og markedsføringsaktiviteter alene afhang af antallet af kunder på regulerede takster eller den mængde elektricitet, der blev solgt til taksten.






  — | For det første blev — som forklaret ovenfor — kun omkostningerne dækket ved levering til reguleret takst. |
| --- | --- | --- |

(58)

Distributionsselskaberne hævder endvidere, at de ikke opnåede hverken direkte eller indirekte økonomiske fordele, når kunder fra det frie marked skiftede tilbage til regulerede takster, fordi deres vederlag fra distributions- og markedsføringsaktiviteter alene afhang af antallet af kunder på regulerede takster eller den mængde elektricitet, der blev solgt til taksten.

—

For det første blev — som forklaret ovenfor — kun omkostningerne dækket ved levering til reguleret takst.

| — | For det andet var vederlaget for ren distribution også afhængigt af antallet af kunder på regulerede takster, da det var baseret på mængden af »transporteret energi«, som omfattede al den elektricitet, der blev transporteret af distributionsselskaberne på nettet, uanset om energien blev solgt til de regulerede takster eller til priserne på det frie marked. |
| --- | --- |

—

For det andet var vederlaget for ren distribution også afhængigt af antallet af kunder på regulerede takster, da det var baseret på mængden af »transporteret energi«, som omfattede al den elektricitet, der blev transporteret af distributionsselskaberne på nettet, uanset om energien blev solgt til de regulerede takster eller til priserne på det frie marked.

| — | For det tredje var vederlaget for forretningsaktiviteter også afhængigt af antallet af kunder, der blev forsynet til regulerede takster, da betalingerne i loven er fastsat på grundlag af det indgåede antal kontrakter (for både tilslutningstakster og regulerede takster), og var derfor ikke relateret til antallet af kunder med regulerede takster. Distributionsselskaberne skulle under alle omstændigheder håndtere alle kundehenvendelser, som f.eks. ændringer i tilslutningstype, kontrakter, fakturering af tilslutningstakster, måleraflæsning osv., uanset leveringstype. |
| --- | --- |

—

For det tredje var vederlaget for forretningsaktiviteter også afhængigt af antallet af kunder, der blev forsynet til regulerede takster, da betalingerne i loven er fastsat på grundlag af det indgåede antal kontrakter (for både tilslutningstakster og regulerede takster), og var derfor ikke relateret til antallet af kunder med regulerede takster. Distributionsselskaberne skulle under alle omstændigheder håndtere alle kundehenvendelser, som f.eks. ændringer i tilslutningstype, kontrakter, fakturering af tilslutningstakster, måleraflæsning osv., uanset leveringstype.

| (59) | Distributionsselskaberne konkluderer derfor, at den »kompensation«, de modtog i forbindelse med levering til regulerede takster, i stedet skulle ses som godtgørelse af de midler, de skulle betale på forskud i overensstemmelse med loven, som kompensation for tab og skade. |
| --- | --- |

(59)

Distributionsselskaberne konkluderer derfor, at den »kompensation«, de modtog i forbindelse med levering til regulerede takster, i stedet skulle ses som godtgørelse af de midler, de skulle betale på forskud i overensstemmelse med loven, som kompensation for tab og skade.

| (60) | Iberdrola hævder specifikt, at det ville være juridisk og økonomisk forkert, hvis underskuddet blev tilregnet distributionsselskaberne. De omkostninger, der opstår ved køb at elektricitet for det regulerede marked, skulle tilregnes elektricitetssystemet og ikke distributionsselskaberne, som blot gennemførte lovbestemmelser. Indtægterne fra salg til regulerede priser blev aldrig distributionsselskabernes ejendom, men tilhørte elsystemet som helhed, og systemet skulle derfor ses som »sælger« af elektricitet til regulerede priser. I et system, der er så reguleret som det spanske, ville det i henhold til Iberdrola være urimeligt, hvis de finansielle skævheder, der var forårsaget af den lovbestemte systemstruktur eller fejl i estimaterne af fremtidige energiomkostninger, blev tilregnet distributionsselskaberne. |
| --- | --- |

(60)

Iberdrola hævder specifikt, at det ville være juridisk og økonomisk forkert, hvis underskuddet blev tilregnet distributionsselskaberne. De omkostninger, der opstår ved køb at elektricitet for det regulerede marked, skulle tilregnes elektricitetssystemet og ikke distributionsselskaberne, som blot gennemførte lovbestemmelser. Indtægterne fra salg til regulerede priser blev aldrig distributionsselskabernes ejendom, men tilhørte elsystemet som helhed, og systemet skulle derfor ses som »sælger« af elektricitet til regulerede priser. I et system, der er så reguleret som det spanske, ville det i henhold til Iberdrola være urimeligt, hvis de finansielle skævheder, der var forårsaget af den lovbestemte systemstruktur eller fejl i estimaterne af fremtidige energiomkostninger, blev tilregnet distributionsselskaberne.

| (61) | Iberdrola påpeger også, at distributionsselskaberne ikke beholdt indtægterne fra ekstraafgiften, der som et »specifikt øremærket bidrag« straks blev overført til CNE's depotkonto og videreført til de producenter, der præfinansierede underskuddet. |
| --- | --- |

(61)

Iberdrola påpeger også, at distributionsselskaberne ikke beholdt indtægterne fra ekstraafgiften, der som et »specifikt øremærket bidrag« straks blev overført til CNE's depotkonto og videreført til de producenter, der præfinansierede underskuddet.

BEMÆRKNINGER FRA ASTURIAS' REGIONALE REGERING

| (62) | Bemærkningerne fra Asturias' regionale regering svarer til dem, som den spanske regering har fremsat, og som er anført nedenfor. |
| --- | --- |

(62)

Bemærkningerne fra Asturias' regionale regering svarer til dem, som den spanske regering har fremsat, og som er anført nedenfor.

BEMÆRKNINGER FRA SPANIEN

| (63) | Spanien hævder, at systemet med regulerede takster i 2005 ikke omfattede støtte, hverken til slutkunder eller distributionsselskaber. Med hensyn til distributionsselskaber er den kompensation, de modtog, efter Spaniens overbevisning i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis i Altmark-sagen og udgør derfor ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(63)

Spanien hævder, at systemet med regulerede takster i 2005 ikke omfattede støtte, hverken til slutkunder eller distributionsselskaber. Med hensyn til distributionsselskaber er den kompensation, de modtog, efter Spaniens overbevisning i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis i Altmark-sagen og udgør derfor ikke statsstøtte.

FOREKOMST AF STATSSTØTTE

INGEN ÅRSAGSSAMMENHÆNG MELLEM STATSLIG FORANSTALTNING OG UNDERSKUD, OG UNDERSKUD KAN IKKE TILREGNES STATEN

| (64) | Spanien fastholder, at underskuddet ikke kunne tilregnes staten, da det var forårsaget af uforudsigelige udefrakommende omstændigheder og ikke af statens bevidste hensigt om at støtte visse aktiviteter. |
| --- | --- |

(64)

Spanien fastholder, at underskuddet ikke kunne tilregnes staten, da det var forårsaget af uforudsigelige udefrakommende omstændigheder og ikke af statens bevidste hensigt om at støtte visse aktiviteter.

| (65) | Spanien anfører, at leveringen til regulerede takster fastsat af staten ikke var i strid med EU-lovgivningen i 2005. Statens lovgivningsmæssige indgreb var derfor retsgyldigt, da det var et udtryk for national suverænitet. Et af disse suveræne privilegier består i at fastsætte takster, således at de forventede omkostninger matcher den forventede efterspørgsel. |
| --- | --- |

(65)

Spanien anfører, at leveringen til regulerede takster fastsat af staten ikke var i strid med EU-lovgivningen i 2005. Statens lovgivningsmæssige indgreb var derfor retsgyldigt, da det var et udtryk for national suverænitet. Et af disse suveræne privilegier består i at fastsætte takster, således at de forventede omkostninger matcher den forventede efterspørgsel.

| (66) | Distributionsselskaberne inddrev midler gennem integrerede takster og tilslutningstakster og overførte derefter en del af denne indtjening til dedikerede konti (i overensstemmelse med de procentdele, der var fastsat i det årlige dekret om takster). Efterfølgende trak de elektricitetskøb fra puljen og fra producenterne underlagt særordningen. Hvis indtjeningen fra de integrerede takster og tilslutningstaksterne ikke dækkede omkostningerne til regulerede aktiviteter, skabtes der et takstunderskud. |
| --- | --- |

(66)

Distributionsselskaberne inddrev midler gennem integrerede takster og tilslutningstakster og overførte derefter en del af denne indtjening til dedikerede konti (i overensstemmelse med de procentdele, der var fastsat i det årlige dekret om takster). Efterfølgende trak de elektricitetskøb fra puljen og fra producenterne underlagt særordningen. Hvis indtjeningen fra de integrerede takster og tilslutningstaksterne ikke dækkede omkostningerne til regulerede aktiviteter, skabtes der et takstunderskud.

| (67) | Spanien hævder, at underskuddet i 2005 var forårsaget af en uoverensstemmelse mellem regeringens forudsigelser af engrospriserne på elektricitet og de faktiske priser, der blev registreret for puljen. De usædvanligt høje priser i 2005 skyldtes uforudsigelige forhold, der kunne betegnes som force majeure (se betragtning 26). |
| --- | --- |

(67)

Spanien hævder, at underskuddet i 2005 var forårsaget af en uoverensstemmelse mellem regeringens forudsigelser af engrospriserne på elektricitet og de faktiske priser, der blev registreret for puljen. De usædvanligt høje priser i 2005 skyldtes uforudsigelige forhold, der kunne betegnes som force majeure (se betragtning 26).

| (68) | Eftersom den påståede støtte blev genereret som følge af en stigning i engrospriserne, der var højere end forventet, kunne den påståede fordel ikke tilskrives nogen retsakt. Selv om det antages, at der havde været tale om en sådan fordel, ville den have været forårsaget af omstændigheder, der ikke var relateret til statens hensigt. Forekomsten af force majeure bryder i henhold til Spanien årsagssammenhængen mellem den administrative beslutning om fastsættelsen af takstniveauet og den konkurrencemæssige fordel, der foranledigede statsstøtte. Selv om det antages, at den objektive betingelse om en årsagssammenhæng var opfyldt, ville den subjektive betingelse om hensigt (tilregnelse) fra statens side ikke være opfyldt. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom den påståede støtte blev genereret som følge af en stigning i engrospriserne, der var højere end forventet, kunne den påståede fordel ikke tilskrives nogen retsakt. Selv om det antages, at der havde været tale om en sådan fordel, ville den have været forårsaget af omstændigheder, der ikke var relateret til statens hensigt. Forekomsten af force majeure bryder i henhold til Spanien årsagssammenhængen mellem den administrative beslutning om fastsættelsen af takstniveauet og den konkurrencemæssige fordel, der foranledigede statsstøtte. Selv om det antages, at den objektive betingelse om en årsagssammenhæng var opfyldt, ville den subjektive betingelse om hensigt (tilregnelse) fra statens side ikke være opfyldt.

INGEN STATSMIDLER

| (69) | Spanien bemærker, at taksterne ikke involverede offentlige midler. Spanien hævder i den henseende for det første, at ekstraafgiften ikke er en »afgift« som defineret i EU-Domstolens retspraksis vedrørende parafiskale afgifter, fordi den ikke inddrives af staten og ikke svarer til en fiskal afgift. Ekstraafgiften er i henhold til Spanien en integreret del af taksten og er af takstlignende karakter. Taksten er derfor en privat pris. |
| --- | --- |

(69)

Spanien bemærker, at taksterne ikke involverede offentlige midler. Spanien hævder i den henseende for det første, at ekstraafgiften ikke er en »afgift« som defineret i EU-Domstolens retspraksis vedrørende parafiskale afgifter, fordi den ikke inddrives af staten og ikke svarer til en fiskal afgift. Ekstraafgiften er i henhold til Spanien en integreret del af taksten og er af takstlignende karakter. Taksten er derfor en privat pris.

| (70) | For det andet blev midlerne ikke inddrevet af staten og blev ikke indbetalt til en fond anvist af staten. Taksterne blev inddrevet af distributionsselskaberne, ikke af staten, og derfor var de private priser, der sikrede rimelige betalinger til aktørerne (i overensstemmelse med LSE). De var hverken afgifter eller offentlige priser. Staten betalte ikke for noget, da det var systemet, der tilvejebragte betalingerne gennem markedskræfterne for ikkeregulerede aktiviteter og gennem tilslutningstakster vedrørende regulerede aktiviteter fastsat af staten. Da et sådant system ikke medfører nogen byrder for staten, er statsmidler ikke involveret, jf. retspraksis i Sloman Neptune-sagen (20). Disse midler havnede desuden ikke på noget tidspunkt i statskassen, blev ikke nævnt i budgetlove, var ikke underlagt Revisionsrettens godkendelse og kunne ikke inddrives fra skyldnere gennem administrative inddrivelsesprocedurer. Gæld til elsystemet var ikke pålagt den rente, der pålægges gæld til staten. |
| --- | --- |

(70)

For det andet blev midlerne ikke inddrevet af staten og blev ikke indbetalt til en fond anvist af staten. Taksterne blev inddrevet af distributionsselskaberne, ikke af staten, og derfor var de private priser, der sikrede rimelige betalinger til aktørerne (i overensstemmelse med LSE). De var hverken afgifter eller offentlige priser. Staten betalte ikke for noget, da det var systemet, der tilvejebragte betalingerne gennem markedskræfterne for ikkeregulerede aktiviteter og gennem tilslutningstakster vedrørende regulerede aktiviteter fastsat af staten. Da et sådant system ikke medfører nogen byrder for staten, er statsmidler ikke involveret, jf. retspraksis i Sloman Neptune-sagen (20). Disse midler havnede desuden ikke på noget tidspunkt i statskassen, blev ikke nævnt i budgetlove, var ikke underlagt Revisionsrettens godkendelse og kunne ikke inddrives fra skyldnere gennem administrative inddrivelsesprocedurer. Gæld til elsystemet var ikke pålagt den rente, der pålægges gæld til staten.

| (71) | Spanien fastholder, at disse midler blev forvaltet af den spanske tilsynsmyndighed, CNE, der blot handlede som finansiel formidler. De spanske myndigheder påpeger, at Kommissionen i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (SA NN 49/99) allerede i 2001 havde fastslået, at »overførslen af midler gennem CNE grundlæggende er af regnskabsmæssig karakter. De midler, der blev overført til en konto i CNE's navn, blev aldrig dette organs ejendom og blev straks udbetalt til modtagerne i henhold til en på forhånd fastsat sats, som CNE ikke på nogen måde kunne ændre«. På grundlag af denne betragtning konkluderede Kommissionen, at »den ikke kunne afgøre, om indtægterne fra en afgift fastlagt inden for rammerne af ordningen for strandede omkostninger, udgjorde statsstøtte«. |
| --- | --- |

(71)

Spanien fastholder, at disse midler blev forvaltet af den spanske tilsynsmyndighed, CNE, der blot handlede som finansiel formidler. De spanske myndigheder påpeger, at Kommissionen i sin beslutning om de spanske strandede omkostninger (SA NN 49/99) allerede i 2001 havde fastslået, at »overførslen af midler gennem CNE grundlæggende er af regnskabsmæssig karakter. De midler, der blev overført til en konto i CNE's navn, blev aldrig dette organs ejendom og blev straks udbetalt til modtagerne i henhold til en på forhånd fastsat sats, som CNE ikke på nogen måde kunne ændre«. På grundlag af denne betragtning konkluderede Kommissionen, at »den ikke kunne afgøre, om indtægterne fra en afgift fastlagt inden for rammerne af ordningen for strandede omkostninger, udgjorde statsstøtte«.

| (72) | Spanien bestrider for det tredje Kommissionens konklusion om, at distributionsselskabernes regulerede salg var finansieret ved en »særafgift«, der skulle betales af alle spanske elslutkunder. I henhold til Spanien var distributionsselskaberne ikke finansieret af staten, men modtog et rimeligt og forsvarligt vederlag for deres levering en lovbestemt ydelse, de havde pligt til at varetage. |
| --- | --- |

(72)

Spanien bestrider for det tredje Kommissionens konklusion om, at distributionsselskabernes regulerede salg var finansieret ved en »særafgift«, der skulle betales af alle spanske elslutkunder. I henhold til Spanien var distributionsselskaberne ikke finansieret af staten, men modtog et rimeligt og forsvarligt vederlag for deres levering en lovbestemt ydelse, de havde pligt til at varetage.

| (73) | Ved at sælge elektricitet til regulerede takster og købe den fra puljen af producenter genererede distributionsselskaberne desuden et underskud (som blev dækket af den præfinansieringsordning, der var fastsat ved kongeligt lovdekret 5/2005), men det var producenterne, og ikke distributionsselskaberne, som ville modtage indtjeningen fra den ekstraafgift, der blev pålagt taksten. |
| --- | --- |

(73)

Ved at sælge elektricitet til regulerede takster og købe den fra puljen af producenter genererede distributionsselskaberne desuden et underskud (som blev dækket af den præfinansieringsordning, der var fastsat ved kongeligt lovdekret 5/2005), men det var producenterne, og ikke distributionsselskaberne, som ville modtage indtjeningen fra den ekstraafgift, der blev pålagt taksten.

INGEN FORDEL

| (74) | Spanien er uenig i Kommissionens indledende konklusion om, at regulerede takster gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(74)

Spanien er uenig i Kommissionens indledende konklusion om, at regulerede takster gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel.

| (75) | Hvad angår distributionsselskaberne, bestrider Spanien Kommissionens konklusion om, at takstsystemerne garanterede distributionsselskaberne en mindstefortjenstmargen. Spanien anfører, at distributionsselskabernes levering af elektricitet til regulerede takster var begrundet af behovet for at garantere en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og at vederlaget for regulerede aktiviteter alene havde til formål at dække omkostningerne til opfyldelsen af de forpligtelser, der var forbundet med disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(75)

Hvad angår distributionsselskaberne, bestrider Spanien Kommissionens konklusion om, at takstsystemerne garanterede distributionsselskaberne en mindstefortjenstmargen. Spanien anfører, at distributionsselskabernes levering af elektricitet til regulerede takster var begrundet af behovet for at garantere en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og at vederlaget for regulerede aktiviteter alene havde til formål at dække omkostningerne til opfyldelsen af de forpligtelser, der var forbundet med disse aktiviteter.

INGEN INDVIRKNING PÅ KONKURRENCE OG HANDEL MELLEM MEDLEMSSTATERNE

| (76) | I henhold til de spanske myndigheder begrænsede lovgivningsbestemmelserne vedrørende levering til regulerede takster ikke elleverandørernes etableringsfrihed, og der skete ingen fortrinsbehandling af spanske leverandører i forhold til leverandører fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(76)

I henhold til de spanske myndigheder begrænsede lovgivningsbestemmelserne vedrørende levering til regulerede takster ikke elleverandørernes etableringsfrihed, og der skete ingen fortrinsbehandling af spanske leverandører i forhold til leverandører fra andre medlemsstater.

| (77) | I 2005 havde Den Iberiske Halvø så lav sammenkoblingskapacitet, at der ikke fandtes et reelt indre marked for energi. De spanske myndigheder mener, at det på baggrund af denne isolation ville være uforholdsmæssigt at konkludere — som Kommissionen gør — at taksten havde en indvirkning på konkurrencen og handelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(77)

I 2005 havde Den Iberiske Halvø så lav sammenkoblingskapacitet, at der ikke fandtes et reelt indre marked for energi. De spanske myndigheder mener, at det på baggrund af denne isolation ville være uforholdsmæssigt at konkludere — som Kommissionen gør — at taksten havde en indvirkning på konkurrencen og handelen mellem medlemsstaterne.

| (78) | De spanske myndigheder angiver, at elektricitet ikke blev eksporteret ud af Spanien, og at distributionsselskaber med aktiviteter i Spanien ikke kunne sælge spansk energi uden for landets område. Ethvert berettiget selskab kunne på den anden side deltage i distributionen på lige fod med spanske virksomheder og opnå samme retslige og økonomiske behandling. |
| --- | --- |

(78)

De spanske myndigheder angiver, at elektricitet ikke blev eksporteret ud af Spanien, og at distributionsselskaber med aktiviteter i Spanien ikke kunne sælge spansk energi uden for landets område. Ethvert berettiget selskab kunne på den anden side deltage i distributionen på lige fod med spanske virksomheder og opnå samme retslige og økonomiske behandling.

| (79) | Spanien finder, at leverandører i modsætning dertil udøvede en fri og ikkereguleret aktivitet. De stod over for tilsvarende risici og fordele. Når virksomheder påtager sig sådanne risici, accepterer de samtidig, at deres detailaktiviteter under visse uforudsigelige forhold måske ikke er rentable. De vil ikke desto mindre opnå rentabilitet, så snart taksterne gør det muligt, eller når de ekstraordinære omstændigheder ikke længere gør sig gældende. |
| --- | --- |

(79)

Spanien finder, at leverandører i modsætning dertil udøvede en fri og ikkereguleret aktivitet. De stod over for tilsvarende risici og fordele. Når virksomheder påtager sig sådanne risici, accepterer de samtidig, at deres detailaktiviteter under visse uforudsigelige forhold måske ikke er rentable. De vil ikke desto mindre opnå rentabilitet, så snart taksterne gør det muligt, eller når de ekstraordinære omstændigheder ikke længere gør sig gældende.

ANALYSE PÅ GRUNDLAG AF ALTMARK-DOMMEN

| (80) | Spanien tilkendegiver, at eksistensen af regulerede takster i 2005 ikke var i strid med EU-lovgivningen, da fristen for åbning af markedet for alle slutkunder, herunder privatkunder, var fastsat til den 1. juli 2007. |
| --- | --- |

(80)

Spanien tilkendegiver, at eksistensen af regulerede takster i 2005 ikke var i strid med EU-lovgivningen, da fristen for åbning af markedet for alle slutkunder, herunder privatkunder, var fastsat til den 1. juli 2007.

| (81) | Ifølge Spanien overholdt dækningen af de omkostninger, som distributionsselskaberne havde pådraget sig som følge af leveringen af elektricitet til regulerede takster, de fire kriterier, EU-Domstolen har i Altmark-dommen, og denne foranstaltning udgør derfor ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(81)

Ifølge Spanien overholdt dækningen af de omkostninger, som distributionsselskaberne havde pådraget sig som følge af leveringen af elektricitet til regulerede takster, de fire kriterier, EU-Domstolen har i Altmark-dommen, og denne foranstaltning udgør derfor ikke statsstøtte.

| (82) | Levering af elektricitet er for det første en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og staten skal gribe ind for at forhindre misbrug af dominerende stillinger, der opstår, fordi der kun findes ét net (naturligt monopol). Virksomheder, der udfører regulerede aktiviteter, varetager derfor forpligtelser til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(82)

Levering af elektricitet er for det første en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, og staten skal gribe ind for at forhindre misbrug af dominerende stillinger, der opstår, fordi der kun findes ét net (naturligt monopol). Virksomheder, der udfører regulerede aktiviteter, varetager derfor forpligtelser til offentlig tjeneste.

| (83) | Parametrene for fastsættelsen af taksterne var for det andet defineret på en objektiv og gennemsigtig måde. Vederlaget for regulerede aktiviteter var objektivt og gennemsigtigt. Andre EU-foretagender kunne også komme ind på distributionsmarkedet. |
| --- | --- |

(83)

Parametrene for fastsættelsen af taksterne var for det andet defineret på en objektiv og gennemsigtig måde. Vederlaget for regulerede aktiviteter var objektivt og gennemsigtigt. Andre EU-foretagender kunne også komme ind på distributionsmarkedet.

| (84) | Betalinger for regulerede aktiviteter dækkede for det tredje kun omkostningerne til varetagelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste. Distributionsselskaberne kunne kun få tilbagebetalt omkostningerne vedrørende regulerede aktiviteter. |
| --- | --- |

(84)

Betalinger for regulerede aktiviteter dækkede for det tredje kun omkostningerne til varetagelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste. Distributionsselskaberne kunne kun få tilbagebetalt omkostningerne vedrørende regulerede aktiviteter.

| (85) | De komplekse lovbestemmelser vedrørende fastsættelse af takster og udligningsproceduren viser, at takstsystemet var baseret på en grundig analyse af omkostningerne og indtjeningen i forbindelse med systemet og en analyse af efterspørgslen efter elektricitet. |
| --- | --- |

(85)

De komplekse lovbestemmelser vedrørende fastsættelse af takster og udligningsproceduren viser, at takstsystemet var baseret på en grundig analyse af omkostningerne og indtjeningen i forbindelse med systemet og en analyse af efterspørgslen efter elektricitet.

| (86) | På det grundlag konkluderer Spanien, at takstsystemet ikke udgør statsstøtte, fordi det er i overensstemmelse med Altmark-dommen. |
| --- | --- |

(86)

På det grundlag konkluderer Spanien, at takstsystemet ikke udgør statsstøtte, fordi det er i overensstemmelse med Altmark-dommen.

VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

| (87) | Anvendelsesområdet for denne afgørelse af begrænset til distributionsselskabernes levering af elektricitet til store og mellemstore virksomheder til regulerede takster, og det omfatter ikke andre aktiviteter, som distributionsselskaberne udfører, og som alene vedrører distribution. Sidstnævnte er fuldstændig uafhængig, både retligt og finansielt, fra salget til regulerede takster og falder under alle omstændigheder uden for anvendelsesområdet for indledningsafgørelsen, som kun rejste tvivl om, hvorvidt den påståede fordel, som distributionsselskaberne opnåede i kraft af de regulerede taksters lave niveau og de foranstaltninger, der blev truffet for at kompensere for og refundere underskuddet i 2005, var forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(87)

Anvendelsesområdet for denne afgørelse af begrænset til distributionsselskabernes levering af elektricitet til store og mellemstore virksomheder til regulerede takster, og det omfatter ikke andre aktiviteter, som distributionsselskaberne udfører, og som alene vedrører distribution. Sidstnævnte er fuldstændig uafhængig, både retligt og finansielt, fra salget til regulerede takster og falder under alle omstændigheder uden for anvendelsesområdet for indledningsafgørelsen, som kun rejste tvivl om, hvorvidt den påståede fordel, som distributionsselskaberne opnåede i kraft af de regulerede taksters lave niveau og de foranstaltninger, der blev truffet for at kompensere for og refundere underskuddet i 2005, var forenelig med det indre marked.

FOREKOMST AF STATSSTØTTE I HENHOLD TIL ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF

| (88) | En foranstaltning udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen a) giver støttemodtageren en økonomisk fordel, b) ydes ved hjælp af statsmidler, c) er selektiv, d) har en indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og kan fordreje konkurrencen i EU. Eftersom disse betingelser skal opfyldes samlet, vil Kommissionen alene vurdere, om foranstaltningen har givet støttemodtagerne en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(88)

En foranstaltning udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: Foranstaltningen a) giver støttemodtageren en økonomisk fordel, b) ydes ved hjælp af statsmidler, c) er selektiv, d) har en indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne og kan fordreje konkurrencen i EU. Eftersom disse betingelser skal opfyldes samlet, vil Kommissionen alene vurdere, om foranstaltningen har givet støttemodtagerne en økonomisk fordel.

Forekomst af en økonomisk fordel

| (89) | Virksomheder begunstiges i den betydning, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis de opnår en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. I den henseende har EU-Domstolen i specifikke sager fastslået, at gebyrer for tjenesteydelser, der leveres til gengæld for forpligtelser, som medlemsstaterne pålægger, som ikke overstiger årlige udækkede omkostninger, og som har til formål at sikre, at de berørte virksomheder ikke pådrager sig tab, ikke udgør statsstøtte i den betydning, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, men som et beløb, der udgør et vederlag for de tjenesteydelser, der er leveret af de pågældende virksomheder (21). |
| --- | --- |

(89)

Virksomheder begunstiges i den betydning, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, hvis de opnår en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. I den henseende har EU-Domstolen i specifikke sager fastslået, at gebyrer for tjenesteydelser, der leveres til gengæld for forpligtelser, som medlemsstaterne pålægger, som ikke overstiger årlige udækkede omkostninger, og som har til formål at sikre, at de berørte virksomheder ikke pådrager sig tab, ikke udgør statsstøtte i den betydning, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, men som et beløb, der udgør et vederlag for de tjenesteydelser, der er leveret af de pågældende virksomheder (21).

| (90) | Mere specifikt for elsektoren har Kommissionen i sin omfattende praksis for beslutninger vedrørende anvendelsen af artikel 107, stk. 1 og 3, litra c), i TEUF med hensyn til de forpligtelser, som distributionsselskaber pålægges til at købe elektricitet fra bestemte energikilder til en pris, der ligger over markedsprisen, heller ikke vurderet, at kompensation, der dækker forskellen mellem købsomkostninger og markedspriser, medfører en økonomisk fordel, der begunstiger distributionsselskaber. I de tilfælde handlede de pågældende operatører i henhold til lovbestemte krav som formidlere i elsystemet og fik kompensation for deres omkostninger, uden at denne kompensation blev anset for at give dem en økonomisk fordel, mens lovgivningen ganske givet blot kunne have pålagt en købsforpligtelse uden omkostningskompensation. |
| --- | --- |

(90)

Mere specifikt for elsektoren har Kommissionen i sin omfattende praksis for beslutninger vedrørende anvendelsen af artikel 107, stk. 1 og 3, litra c), i TEUF med hensyn til de forpligtelser, som distributionsselskaber pålægges til at købe elektricitet fra bestemte energikilder til en pris, der ligger over markedsprisen, heller ikke vurderet, at kompensation, der dækker forskellen mellem købsomkostninger og markedspriser, medfører en økonomisk fordel, der begunstiger distributionsselskaber. I de tilfælde handlede de pågældende operatører i henhold til lovbestemte krav som formidlere i elsystemet og fik kompensation for deres omkostninger, uden at denne kompensation blev anset for at give dem en økonomisk fordel, mens lovgivningen ganske givet blot kunne have pålagt en købsforpligtelse uden omkostningskompensation.

| (91) | Det samme gælder mere specifikt på området for levering af elektricitet til regulerede takster, hvad angår kompensation, der har til formål at finansiere forskelle mellem indtjening og elektricitetsomkostningerne på engrosmarkedet til regulerede takster, der ønskes af privilegerede kunder (22). Det følger heraf, at kompensation for distributionsselskabers omkostninger til køb af elektricitet i elsektoren ikke nødvendigvis indebærer en økonomisk fordel som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Den påståede kompensation til spanske distributionsselskaber for omkostninger til levering til regulerede takster skal undersøges i lyset af disse tidligere sager. |
| --- | --- |

(91)

Det samme gælder mere specifikt på området for levering af elektricitet til regulerede takster, hvad angår kompensation, der har til formål at finansiere forskelle mellem indtjening og elektricitetsomkostningerne på engrosmarkedet til regulerede takster, der ønskes af privilegerede kunder (22). Det følger heraf, at kompensation for distributionsselskabers omkostninger til køb af elektricitet i elsektoren ikke nødvendigvis indebærer en økonomisk fordel som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Den påståede kompensation til spanske distributionsselskaber for omkostninger til levering til regulerede takster skal undersøges i lyset af disse tidligere sager.

| (92) | Den foreløbige konklusion i Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure var, at der var tale om en økonomisk fordel i forhold til markedsvilkårene, som begunstigede de spanske distributionsselskaber på grundlag af to argumenter. Distributionsselskaberne opnåede for det første angiveligt en garanteret fortjenstmargen i forbindelse med leveringen til den regulerede takst. Ved at tilskynde kunder til at skifte til det regulerede marked, som blev betjent af distributionsselskaberne, forøgede taksterne for det andet angiveligt distributionsselskabernes indtjening. Disse to argumenter kan opsummeres i én påstand, nemlig at distributionsselskabernes overskud steg proportionalt med deres levering af elektricitet til regulerede takster i 2005. |
| --- | --- |

(92)

Den foreløbige konklusion i Kommissionens afgørelse om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure var, at der var tale om en økonomisk fordel i forhold til markedsvilkårene, som begunstigede de spanske distributionsselskaber på grundlag af to argumenter. Distributionsselskaberne opnåede for det første angiveligt en garanteret fortjenstmargen i forbindelse med leveringen til den regulerede takst. Ved at tilskynde kunder til at skifte til det regulerede marked, som blev betjent af distributionsselskaberne, forøgede taksterne for det andet angiveligt distributionsselskabernes indtjening. Disse to argumenter kan opsummeres i én påstand, nemlig at distributionsselskabernes overskud steg proportionalt med deres levering af elektricitet til regulerede takster i 2005.

| (93) | Den foreliggende beskrivelse af det spanske elsystem og de oplysninger, der blev indgivet under proceduren, som er gengivet i betragtning 16, 19, 20, 57 og 58, støtter ikke denne påstand. For ren distribution omfattede distributionsselskabernes vederlag i 2005 en fortjenstmargen, men for levering til regulerede takster modtog de kun en godtgørelse (»anerkendelse«) af deres omkostninger uden en fortjenstmargen. Distributionsselskabernes vederlag for deres rene distributionsaktiviteter var desuden uafhængigt af antallet af kunder på regulerede takster og af den mængde elektricitet, der blev solgt til taksten, og deres indtjening ville derfor ikke stige, hvis de havde betjent flere kunder på regulerede takster. |
| --- | --- |

(93)

Den foreliggende beskrivelse af det spanske elsystem og de oplysninger, der blev indgivet under proceduren, som er gengivet i betragtning 16, 19, 20, 57 og 58, støtter ikke denne påstand. For ren distribution omfattede distributionsselskabernes vederlag i 2005 en fortjenstmargen, men for levering til regulerede takster modtog de kun en godtgørelse (»anerkendelse«) af deres omkostninger uden en fortjenstmargen. Distributionsselskabernes vederlag for deres rene distributionsaktiviteter var desuden uafhængigt af antallet af kunder på regulerede takster og af den mængde elektricitet, der blev solgt til taksten, og deres indtjening ville derfor ikke stige, hvis de havde betjent flere kunder på regulerede takster.

| (94) | De oplysninger, der blev indsamlet under proceduren, støtter således ikke påstanden om, at salget af elektricitet til regulerede takster forøgede de spanske distributionsselskabers overskud i 2005, fordi de var begunstiget af en garanteret fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(94)

De oplysninger, der blev indsamlet under proceduren, støtter således ikke påstanden om, at salget af elektricitet til regulerede takster forøgede de spanske distributionsselskabers overskud i 2005, fordi de var begunstiget af en garanteret fortjenstmargen.

| (95) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt anerkendelsen af forsyningsomkostninger og kompensation heraf gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår, skal det understreges, at anerkendelsen af de omkostninger, der opstod i form af inddrivelsesrettigheder indrømmet til de fem foretagender, der var udpeget ved artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005, dvs. Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa, S.A. og Elcogás, S.A., ikke var vederlag for deres distributionsaktivitet. Som allerede forklaret i betragtning 29 og 30 blev de pågældende elselskaber, selv om Elcogás S.A., der ikke havde nogen datterselskaber, ikke havde aktiviteter i distributionssektoren i 2005 (eller senere), udpeget i medfør af deres eksisterende ret til at modtage strandede omkostninger og muligvis deres produktionsaktiviteter, men ikke deres distributionsaktiviteter til regulerede takster. |
| --- | --- |

(95)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt anerkendelsen af forsyningsomkostninger og kompensation heraf gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår, skal det understreges, at anerkendelsen af de omkostninger, der opstod i form af inddrivelsesrettigheder indrømmet til de fem foretagender, der var udpeget ved artikel 24 i kongeligt lovdekret 5/2005, dvs. Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa, S.A. og Elcogás, S.A., ikke var vederlag for deres distributionsaktivitet. Som allerede forklaret i betragtning 29 og 30 blev de pågældende elselskaber, selv om Elcogás S.A., der ikke havde nogen datterselskaber, ikke havde aktiviteter i distributionssektoren i 2005 (eller senere), udpeget i medfør af deres eksisterende ret til at modtage strandede omkostninger og muligvis deres produktionsaktiviteter, men ikke deres distributionsaktiviteter til regulerede takster.

| (96) | Selv om det antages, at de inddrivelsesrettigheder, der afspejler de fem foretagenders forpligtelse nævnt ovenfor til at præfinansiere elsystemets underskud i 2005, kunne fortolkes som en kompensation for omkostningerne for de fire foretagender med aktiviteter i distributionssektoren til regulerede takster, skal der for det andet tages hensyn til de faktiske betingelser, hvorunder distributionsselskaberne havde pligt til at gennemføre denne fuldt ud regulerede aktivitet. Som allerede forklaret i betragtning 54 og 55 kunne distributionsselskaberne hverken generere overskud eller underskud, vælge, hvordan de ville indkøbe elektricitet, vælge deres kunder, bestemme salgsprisen eller tilbyde yderligere tjenesteydelser, der ville sikre dem en fortjenstmargen. Distributionsselskaberne selv, og også de vertikalt integrerede foretagender, de tilhørte, havde ingen økonomisk interesse, hverken direkte eller indirekte, i leveringen af elektricitet til den regulerede takst. Et vertikalt integreret foretagende ville i stedet have en interesse i at betjene slutkunder på markedsvilkår, da dets forsyningsdivision ville have opnået en fortjeneste af et sådant salg, hvilket ikke ville være tilfældet, hvis kunderne blev forsynet af foretagendets distributionsselskab til regulerede takster. |
| --- | --- |

(96)

Selv om det antages, at de inddrivelsesrettigheder, der afspejler de fem foretagenders forpligtelse nævnt ovenfor til at præfinansiere elsystemets underskud i 2005, kunne fortolkes som en kompensation for omkostningerne for de fire foretagender med aktiviteter i distributionssektoren til regulerede takster, skal der for det andet tages hensyn til de faktiske betingelser, hvorunder distributionsselskaberne havde pligt til at gennemføre denne fuldt ud regulerede aktivitet. Som allerede forklaret i betragtning 54 og 55 kunne distributionsselskaberne hverken generere overskud eller underskud, vælge, hvordan de ville indkøbe elektricitet, vælge deres kunder, bestemme salgsprisen eller tilbyde yderligere tjenesteydelser, der ville sikre dem en fortjenstmargen. Distributionsselskaberne selv, og også de vertikalt integrerede foretagender, de tilhørte, havde ingen økonomisk interesse, hverken direkte eller indirekte, i leveringen af elektricitet til den regulerede takst. Et vertikalt integreret foretagende ville i stedet have en interesse i at betjene slutkunder på markedsvilkår, da dets forsyningsdivision ville have opnået en fortjeneste af et sådant salg, hvilket ikke ville være tilfældet, hvis kunderne blev forsynet af foretagendets distributionsselskab til regulerede takster.

| (97) | Ved en sammenligning med forsyningsvilkårene på et frit marked tages der på den måde ikke hensyn til de forskellige retlige og faktiske forhold mellem leverandørerne på det frie marked og distributionsselskaberne, som leverer til regulerede takster. Staten kan i princippet pålægge distributionsselskaberne i et elsystem købs- og salgspriser samt andre handelsvilkår, men det betyder ikke, at kompensation for omkostninger, som sidstnævnte pådrager sig, giver dem en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. Takstregulering, som yderligere understøttes af en forsyningsforpligtelse, giver ikke frihed til at vælge selv de mest grundlæggende forsyningsdrivere, som f.eks. priser og output. Det er ikke kun under hypotetiske markedsvilkår, dvs. hvis der ikke foreligger lovbestemte begrænsninger, vedrørende sådanne grundlæggende parametre, at distributionsselskaber ville kunne opkræve en meget højere og omkostningsdækkende takst hos slutkunderne. I det spanske elsystem var distributionsselskabet — eller operatøren af højspændingsnettet til energiintensive kunder — i 2005 som i alle andre elsystemer blot en formidler, der fysisk tilslutter kunden til nettet, som en nødvendig forudsætning for leveringen af elektricitet. Da der ikke fandtes et hypotetisk alternativt distributionsnet i Spanien i 2005, blev de pågældende distributionsselskaber udpeget og forsynede både det frie marked og det regulerede marked. Distributionsselskaberne spiller en vigtig rolle, fordi de muliggør elforsyningen, uanset hvilke specifikke ordninger eller politikker fastsættes, og uanset om de konkurrencebetingelser, der gælder for forsyningen, er baseret på markedsmekanismer eller regulering. |
| --- | --- |

(97)

Ved en sammenligning med forsyningsvilkårene på et frit marked tages der på den måde ikke hensyn til de forskellige retlige og faktiske forhold mellem leverandørerne på det frie marked og distributionsselskaberne, som leverer til regulerede takster. Staten kan i princippet pålægge distributionsselskaberne i et elsystem købs- og salgspriser samt andre handelsvilkår, men det betyder ikke, at kompensation for omkostninger, som sidstnævnte pådrager sig, giver dem en økonomisk fordel, som de ikke ville have opnået på anden vis på markedsvilkår. Takstregulering, som yderligere understøttes af en forsyningsforpligtelse, giver ikke frihed til at vælge selv de mest grundlæggende forsyningsdrivere, som f.eks. priser og output. Det er ikke kun under hypotetiske markedsvilkår, dvs. hvis der ikke foreligger lovbestemte begrænsninger, vedrørende sådanne grundlæggende parametre, at distributionsselskaber ville kunne opkræve en meget højere og omkostningsdækkende takst hos slutkunderne. I det spanske elsystem var distributionsselskabet — eller operatøren af højspændingsnettet til energiintensive kunder — i 2005 som i alle andre elsystemer blot en formidler, der fysisk tilslutter kunden til nettet, som en nødvendig forudsætning for leveringen af elektricitet. Da der ikke fandtes et hypotetisk alternativt distributionsnet i Spanien i 2005, blev de pågældende distributionsselskaber udpeget og forsynede både det frie marked og det regulerede marked. Distributionsselskaberne spiller en vigtig rolle, fordi de muliggør elforsyningen, uanset hvilke specifikke ordninger eller politikker fastsættes, og uanset om de konkurrencebetingelser, der gælder for forsyningen, er baseret på markedsmekanismer eller regulering.

| (98) | I et system med regulerede takster som det spanske system i 2005 vil manglende ressourcer i systemets regnskab det ene år som led i den normale forretningsførelse normalt blive indhentet i det efterfølgende år via højere takster og/eller tilslutningsafgifter for slutkunderne, mens faldende omkostninger ville generere et overskud, som ville gøre det muligt derefter at sænke taksterne eller tilslutningsafgifterne. Når specifikke kategorier af indtægter ikke er øremærket til omkostninger, vil stigningen (faldet) i indtægter og/eller omkostninger muligvis ikke føre til et tilsvarende underskud eller overskud til gavn for distributionsselskaberne. Figur 1 i betragtning 27, viser f.eks., at de energipriser, der indgik i de regulerede takster, generelt lå under engrosmarkedspriserne i de fleste måneder af 2005, mens det modsatte gjorde sig gældende fra november 2006 til december 2007, uden at dette udmøntede sig i øgede overskud for distributionsselskabernes aktivitet vedrørende levering af elektricitet til regulerede takster. Dette er i overensstemmelse med det lovbestemte system, hvor distributionsselskaberne ikke skal bære omkostningerne ved skævheder i systemets omkostninger og indtjening, hverken helt eller delvist, ligesom de heller ikke kan opnå overskud ved denne aktivitet, idet ethvert overskud af salget af elektricitet til regulerede takster vil blive anvendt til at dække andre systemomkostninger. |
| --- | --- |

(98)

I et system med regulerede takster som det spanske system i 2005 vil manglende ressourcer i systemets regnskab det ene år som led i den normale forretningsførelse normalt blive indhentet i det efterfølgende år via højere takster og/eller tilslutningsafgifter for slutkunderne, mens faldende omkostninger ville generere et overskud, som ville gøre det muligt derefter at sænke taksterne eller tilslutningsafgifterne. Når specifikke kategorier af indtægter ikke er øremærket til omkostninger, vil stigningen (faldet) i indtægter og/eller omkostninger muligvis ikke føre til et tilsvarende underskud eller overskud til gavn for distributionsselskaberne. Figur 1 i betragtning 27, viser f.eks., at de energipriser, der indgik i de regulerede takster, generelt lå under engrosmarkedspriserne i de fleste måneder af 2005, mens det modsatte gjorde sig gældende fra november 2006 til december 2007, uden at dette udmøntede sig i øgede overskud for distributionsselskabernes aktivitet vedrørende levering af elektricitet til regulerede takster. Dette er i overensstemmelse med det lovbestemte system, hvor distributionsselskaberne ikke skal bære omkostningerne ved skævheder i systemets omkostninger og indtjening, hverken helt eller delvist, ligesom de heller ikke kan opnå overskud ved denne aktivitet, idet ethvert overskud af salget af elektricitet til regulerede takster vil blive anvendt til at dække andre systemomkostninger.

| (99) | Distributionsselskaberne handlede som finansielle formidlere i elsystemet, idet de centraliserede alle finansielle strømme, både indgående (reguleret indtjening fra takster og tilslutningsafgifter) og udgående (alle systemets generalomkostninger). Elsystemets regulerede indtægter og omkostninger omfattede i 2005, som forklaret i betragtning 19, 20 og 28, en lang række markedsstyrede og politisk styrede regulerede omkostninger, som f.eks. omkostninger til køb af elektricitet, herunder fra vedvarende energikilder, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, transport- og distributionsomkostninger osv., uden at specifikke indtægter blev øremærket til bestemte omkostninger. Den regulerede indtjening blev aldrig distributionsselskabernes ejendom, bortset fra vederlaget for ren distribution, som de beholdt efter fradrag af alle andre systemomkostninger. |
| --- | --- |

(99)

Distributionsselskaberne handlede som finansielle formidlere i elsystemet, idet de centraliserede alle finansielle strømme, både indgående (reguleret indtjening fra takster og tilslutningsafgifter) og udgående (alle systemets generalomkostninger). Elsystemets regulerede indtægter og omkostninger omfattede i 2005, som forklaret i betragtning 19, 20 og 28, en lang række markedsstyrede og politisk styrede regulerede omkostninger, som f.eks. omkostninger til køb af elektricitet, herunder fra vedvarende energikilder, yderligere elproduktionsomkostninger på de spanske øer, transport- og distributionsomkostninger osv., uden at specifikke indtægter blev øremærket til bestemte omkostninger. Den regulerede indtjening blev aldrig distributionsselskabernes ejendom, bortset fra vederlaget for ren distribution, som de beholdt efter fradrag af alle andre systemomkostninger.

| (100) | Et underskud i regnskabet som det, der opstod i 2005, ville — uanset dets årsager — derfor fremgå af distributionsselskabernes regnskaber, uden at de havde mulighed for at træffe beslutninger vedrørende niveauet af reguleret indtjening og omkostninger eller finansieringen af specifikke omkostninger med specifikke indtægter. Som det fremgår af figurerne i betragtning 28, beløb elsystemets transport- og distributionsomkostninger sig til 4 410 mio. EUR i 2005, hvilket var i overensstemmelse med de samme omkostningskategorier i henholdsvis 2004 og 2006. Distributionsselskabernes omkostningsniveau har således ingen forbindelse til størrelsen af underskuddet i 2005. |
| --- | --- |

(100)

Et underskud i regnskabet som det, der opstod i 2005, ville — uanset dets årsager — derfor fremgå af distributionsselskabernes regnskaber, uden at de havde mulighed for at træffe beslutninger vedrørende niveauet af reguleret indtjening og omkostninger eller finansieringen af specifikke omkostninger med specifikke indtægter. Som det fremgår af figurerne i betragtning 28, beløb elsystemets transport- og distributionsomkostninger sig til 4 410 mio. EUR i 2005, hvilket var i overensstemmelse med de samme omkostningskategorier i henholdsvis 2004 og 2006. Distributionsselskabernes omkostningsniveau har således ingen forbindelse til størrelsen af underskuddet i 2005.

| (101) | Det er derfor ikke helt berettiget at betegne underskuddet for 2005 som »distributionsselskabernes tab«, fordi underskuddet ikke kan tilregnes distributionsselskabernes handlinger, men i stedet lovbestemmelserne vedrørende slutkundernes ret til elforsyning til regulerede takster og i en vis grad de lovgivningsmæssige og politiske valg, der er truffet for at støtte elproduktionen fra eksempelvis vedvarende energikilder og kraftvarmeværker. Finansieringen af underskuddet på elsystemets regnskab via de mekanismer, der er beskrevet i betragtning 29-32, er derfor ikke en metode til at absorbere distributionsselskabernes specifikke tab, men snarere systemets generelle tab. Uden anerkendelsen af underskuddet på 3 811 mio. EUR i 2005 og de fem største elselskabers præfinansiering heraf havde det ikke været muligt at betale systemets transmissions- og distributionsomkostninger til fordel for alle slutkunder på både det regulerede marked og det frie marked. |
| --- | --- |

(101)

Det er derfor ikke helt berettiget at betegne underskuddet for 2005 som »distributionsselskabernes tab«, fordi underskuddet ikke kan tilregnes distributionsselskabernes handlinger, men i stedet lovbestemmelserne vedrørende slutkundernes ret til elforsyning til regulerede takster og i en vis grad de lovgivningsmæssige og politiske valg, der er truffet for at støtte elproduktionen fra eksempelvis vedvarende energikilder og kraftvarmeværker. Finansieringen af underskuddet på elsystemets regnskab via de mekanismer, der er beskrevet i betragtning 29-32, er derfor ikke en metode til at absorbere distributionsselskabernes specifikke tab, men snarere systemets generelle tab. Uden anerkendelsen af underskuddet på 3 811 mio. EUR i 2005 og de fem største elselskabers præfinansiering heraf havde det ikke været muligt at betale systemets transmissions- og distributionsomkostninger til fordel for alle slutkunder på både det regulerede marked og det frie marked.

| (102) | Den formelle undersøgelse har ikke påvist, at distributionsselskaberne er blevet begunstiget af andre fordele. Distributionsselskaberne overførte hele fordelen ved lave regulerede takster til slutkunder, opnåede intet overskud af salget og opnåede ingen fordele i form af kunder, der vendte tilbage til det regulerede marked. Fra et finansielt synspunkt havde de spanske distributionsselskaber således samme position som en systemformidler. I den henseende adskilte anerkendelsen af omkostningerne til levering af elektricitet til regulerede takster i det spanske elsystem i 2005 sig ikke fra kompensationen af omkostningerne til køb af elektricitet, som Kommissionen ikke har klassificeret som statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, med hensyn til elektricitet fra bestemte kilder (betragtning 90) og engroselektricitet til levering til regulerede takster (betragtning 91). |
| --- | --- |

(102)

Den formelle undersøgelse har ikke påvist, at distributionsselskaberne er blevet begunstiget af andre fordele. Distributionsselskaberne overførte hele fordelen ved lave regulerede takster til slutkunder, opnåede intet overskud af salget og opnåede ingen fordele i form af kunder, der vendte tilbage til det regulerede marked. Fra et finansielt synspunkt havde de spanske distributionsselskaber således samme position som en systemformidler. I den henseende adskilte anerkendelsen af omkostningerne til levering af elektricitet til regulerede takster i det spanske elsystem i 2005 sig ikke fra kompensationen af omkostningerne til køb af elektricitet, som Kommissionen ikke har klassificeret som statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, med hensyn til elektricitet fra bestemte kilder (betragtning 90) og engroselektricitet til levering til regulerede takster (betragtning 91).

| (103) | Selv om indledningsafgørelsen ikke er målrettet mod de vertikalt integrerede foretagender, som distributionsselskaberne tilhører, med regnskabsmæssig og delvis retlig adskillelse, har Kommissionen — som led i behandlingen af Céntricas bemærkninger — også vurderet, om sådanne enheder kan have haft indirekte fordele, der kunne udgøre statsstøtte. Céntrica bemærkede f.eks., at integrerede foretagender med aktiviteter på det frie detailmarked for elektricitet (gennem en forsyningsdivision) kunne undgå tab ved at opfordre kunder til at skifte til deres egne distributionsdivisioner. Det anførte også, at en producent, der tilhørte et integreret foretagende, havde et incitament til at opretholde høje engrospriser, fordi det integrerede foretagendes distributionsdivision (som solgte til den regulerede takst) ville være beskyttet mod tab. |
| --- | --- |

(103)

Selv om indledningsafgørelsen ikke er målrettet mod de vertikalt integrerede foretagender, som distributionsselskaberne tilhører, med regnskabsmæssig og delvis retlig adskillelse, har Kommissionen — som led i behandlingen af Céntricas bemærkninger — også vurderet, om sådanne enheder kan have haft indirekte fordele, der kunne udgøre statsstøtte. Céntrica bemærkede f.eks., at integrerede foretagender med aktiviteter på det frie detailmarked for elektricitet (gennem en forsyningsdivision) kunne undgå tab ved at opfordre kunder til at skifte til deres egne distributionsdivisioner. Det anførte også, at en producent, der tilhørte et integreret foretagende, havde et incitament til at opretholde høje engrospriser, fordi det integrerede foretagendes distributionsdivision (som solgte til den regulerede takst) ville være beskyttet mod tab.

| (104) | Kommissionen har ikke kunnet konstatere, at der blev opnået en økonomisk fordel, fordi elkunder valgte et distributionsselskab frem for en leverandør. Økonomisk skabte overgangen fra forsyning til distribution ikke overskud, men forhindrede blot tab for forsyningsdivisionerne i de fire vertikalt integrerede foretagender, Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. og Endesa, S.A. Selskabet Elcogás var kun aktivt i elproduktionssektoren. Dette udgør dog ikke en fordel for de fire pågældende foretagender, da forsyningsdivisionerne under alle omstændigheder kunne have undgået disse tab ved blot at opsige forsyningskontrakterne. For så vidt angår forsyningsdivisionerne, indebar systemet derfor ikke en fordel, men en ulempe: De mistede kunder. Systemet var også finansielt neutralt for distributionsselskaberne (af de årsager, der er forklaret ovenfor). Producenterne ville på deres side have solgt deres elektricitet på engrosmarkedet under alle omstændigheder. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen har ikke kunnet konstatere, at der blev opnået en økonomisk fordel, fordi elkunder valgte et distributionsselskab frem for en leverandør. Økonomisk skabte overgangen fra forsyning til distribution ikke overskud, men forhindrede blot tab for forsyningsdivisionerne i de fire vertikalt integrerede foretagender, Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. og Endesa, S.A. Selskabet Elcogás var kun aktivt i elproduktionssektoren. Dette udgør dog ikke en fordel for de fire pågældende foretagender, da forsyningsdivisionerne under alle omstændigheder kunne have undgået disse tab ved blot at opsige forsyningskontrakterne. For så vidt angår forsyningsdivisionerne, indebar systemet derfor ikke en fordel, men en ulempe: De mistede kunder. Systemet var også finansielt neutralt for distributionsselskaberne (af de årsager, der er forklaret ovenfor). Producenterne ville på deres side have solgt deres elektricitet på engrosmarkedet under alle omstændigheder.

| (105) | Med hensyn til producenternes påståede incitament til at holde engrospriserne på et højt niveau, skal det bemærkes, at taksterne i sig selv ikke medførte højere engrospriser, selv om det markedsmiljø, som de spanske myndigheder skabte, uden tvivl kunne have givet producenterne et incitament til at hæve priserne. En forhøjelse af priserne ville faktisk have krævet komplekse strategier og konkurrencebegrænsende foranstaltninger fra producenternes side. Der er ikke konstateret en direkte og synlig årsagssammenhæng mellem taksterne og en mulig kunstig forhøjelse af engrospriserne. Det er stadig en udokumenteret teoretisk hypotese. |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til producenternes påståede incitament til at holde engrospriserne på et højt niveau, skal det bemærkes, at taksterne i sig selv ikke medførte højere engrospriser, selv om det markedsmiljø, som de spanske myndigheder skabte, uden tvivl kunne have givet producenterne et incitament til at hæve priserne. En forhøjelse af priserne ville faktisk have krævet komplekse strategier og konkurrencebegrænsende foranstaltninger fra producenternes side. Der er ikke konstateret en direkte og synlig årsagssammenhæng mellem taksterne og en mulig kunstig forhøjelse af engrospriserne. Det er stadig en udokumenteret teoretisk hypotese.

| (106) | Kommissionen har også vurderet muligheden for, at systemet ved at presse konkurrenter fra det frie marked ud af elmarkedet kan have givet de etablerede foretagender en fordel ved at øge og »omorganisere« deres markedsandel, således at den generelt faldt sammen med størrelsen af hvert foretagendes distributionsnet, for så vidt angår de fire vertikalt integrerede foretagender. Denne hypotetiske fordel kunne dog heller ikke konstateres af følgende grunde:






  — | Det var for det første ikke altid muligt at flytte rundt på kunderne inden det samme foretagende. En kunde, der blev betjent af Endesas forsyningsdivision i et område, hvor det lokale distributionsselskab var Iberdrola, kunne f.eks. ikke skifte til Endesas distributionsdivision, men kun til Iberdrolas. Dette skifte til det regulerede marked medførte desuden en nettoomkostning for de integrerede foretagender, da det øgede de underskud, de skulle finansiere på ufordelagtige vilkår. |
| --- | --- | --- |

(106)

Kommissionen har også vurderet muligheden for, at systemet ved at presse konkurrenter fra det frie marked ud af elmarkedet kan have givet de etablerede foretagender en fordel ved at øge og »omorganisere« deres markedsandel, således at den generelt faldt sammen med størrelsen af hvert foretagendes distributionsnet, for så vidt angår de fire vertikalt integrerede foretagender. Denne hypotetiske fordel kunne dog heller ikke konstateres af følgende grunde:

—

Det var for det første ikke altid muligt at flytte rundt på kunderne inden det samme foretagende. En kunde, der blev betjent af Endesas forsyningsdivision i et område, hvor det lokale distributionsselskab var Iberdrola, kunne f.eks. ikke skifte til Endesas distributionsdivision, men kun til Iberdrolas. Dette skifte til det regulerede marked medførte desuden en nettoomkostning for de integrerede foretagender, da det øgede de underskud, de skulle finansiere på ufordelagtige vilkår.

| — | For det andet opnåede foretagenderne intet overskud ved distributionsselskabernes salg. Den mulige fordel, som en højere markedsandel indebar, kunne derfor ikke omsættes til overskud i 2005 (det undersøgte år), men først i senere år, da det frie marked igen var rentabelt. For at denne fordel kunne realiseres, skulle de kunder, der blev betjent af et foretagendes distributionsselskab, skifte tilbage til foretagendets forsyningsdivision. I denne fase ville en kunde, der overvejede igen at skifte leverandør, frit kunne vælge mellem alle de forskellige leverandører på det spanske marked. Kommissionen har derfor ikke kunnet konstatere, at en højere markedsandel for foretagenderne i den omhandlede periode i sig selv indebar en konkret fordel. |
| --- | --- |

—

For det andet opnåede foretagenderne intet overskud ved distributionsselskabernes salg. Den mulige fordel, som en højere markedsandel indebar, kunne derfor ikke omsættes til overskud i 2005 (det undersøgte år), men først i senere år, da det frie marked igen var rentabelt. For at denne fordel kunne realiseres, skulle de kunder, der blev betjent af et foretagendes distributionsselskab, skifte tilbage til foretagendets forsyningsdivision. I denne fase ville en kunde, der overvejede igen at skifte leverandør, frit kunne vælge mellem alle de forskellige leverandører på det spanske marked. Kommissionen har derfor ikke kunnet konstatere, at en højere markedsandel for foretagenderne i den omhandlede periode i sig selv indebar en konkret fordel.

| — | Tværtimod led de integrerede foretagende under en objektiv ulempe, nemlig forpligtelsen til at finansiere underskuddet uden godtgørelse, idet den rente, de opnåede ved inddrivelsesrettighederne var lavere end den tilsvarende markedsrente. Det betød, at inddrivelsesrettighederne blev securitiseret med et vederlag, der var lavere end det, de kunne have opnået, hvis en markedsrente var blevet anvendt. |
| --- | --- |

—

Tværtimod led de integrerede foretagende under en objektiv ulempe, nemlig forpligtelsen til at finansiere underskuddet uden godtgørelse, idet den rente, de opnåede ved inddrivelsesrettighederne var lavere end den tilsvarende markedsrente. Det betød, at inddrivelsesrettighederne blev securitiseret med et vederlag, der var lavere end det, de kunne have opnået, hvis en markedsrente var blevet anvendt.

| (107) | På grundlag af ovennævnte har Kommissionen med hensyn til forsyningen af virksomhedskunder konkluderet, at den ordning, som Spanien indførte i 2005, ikke gav hverken distributionsselskaberne eller de integrerede foretagender, de tilhørte, en økonomisk fordel, hverken direkte eller indirekte. |
| --- | --- |

(107)

På grundlag af ovennævnte har Kommissionen med hensyn til forsyningen af virksomhedskunder konkluderet, at den ordning, som Spanien indførte i 2005, ikke gav hverken distributionsselskaberne eller de integrerede foretagender, de tilhørte, en økonomisk fordel, hverken direkte eller indirekte.

| (108) | Med hensyn til Céntricas påstand om, at systemet forskelsbehandlede distributionsselskaber og leverandører på det frie marked, påpeger Kommissionen endelig, at der kan være tale om forskelsbehandling, når personer, som befinder sig i samme faktiske og retlige situation, behandles forskelligt, eller når den samme behandling gives personer, der befinder sig i en forskellig faktisk og retlig situation. |
| --- | --- |

(108)

Med hensyn til Céntricas påstand om, at systemet forskelsbehandlede distributionsselskaber og leverandører på det frie marked, påpeger Kommissionen endelig, at der kan være tale om forskelsbehandling, når personer, som befinder sig i samme faktiske og retlige situation, behandles forskelligt, eller når den samme behandling gives personer, der befinder sig i en forskellig faktisk og retlig situation.

| (109) | Påstanden er for det første klart grundløs med hensyn til Elcogás S.A., som fik indrømmet inddrivelsesrettigheder, selv om det ikke opererede i distributionssektoren. Det er for det andet ikke blevet påvist, at de fire andre udpegede foretagender, Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A. og Endesa, S.A., modtog kompensation i medfør af deres aktivitet som distributionsselskab, der leverede elektricitet til regulerede takster, som allerede påpeget i betragtning 30. For det tredje var distributionsselskaber og leverandører på det frie marked under alle omstændigheder ikke i samme faktiske og retlige situation. Forpligtelsen til at levere elektricitet til regulerede takster blev opfyldt under lovbestemte begrænsninger, som betød, at distributionsselskaberne handlede som finansielle og forsyningsmæssige formidler, der gennemførte lovbestemmelser, mens levering på markedsvilkår var en fuldt liberaliseret aktivitet. Den forskel i behandling, som Céntrica anfægtede, udgør derfor ikke forskelsbehandling, selv om de regulerede taksters niveau kan have været skadeligt for liberaliseringsprocessen. Dette var dog ikke konsekvensen af indrømmelsen af ulovlig statsstøtte til distributionsselskaberne. |
| --- | --- |

(109)

Påstanden er for det første klart grundløs med hensyn til Elcogás S.A., som fik indrømmet inddrivelsesrettigheder, selv om det ikke opererede i distributionssektoren. Det er for det andet ikke blevet påvist, at de fire andre udpegede foretagender, Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A. og Endesa, S.A., modtog kompensation i medfør af deres aktivitet som distributionsselskab, der leverede elektricitet til regulerede takster, som allerede påpeget i betragtning 30. For det tredje var distributionsselskaber og leverandører på det frie marked under alle omstændigheder ikke i samme faktiske og retlige situation. Forpligtelsen til at levere elektricitet til regulerede takster blev opfyldt under lovbestemte begrænsninger, som betød, at distributionsselskaberne handlede som finansielle og forsyningsmæssige formidler, der gennemførte lovbestemmelser, mens levering på markedsvilkår var en fuldt liberaliseret aktivitet. Den forskel i behandling, som Céntrica anfægtede, udgør derfor ikke forskelsbehandling, selv om de regulerede taksters niveau kan have været skadeligt for liberaliseringsprocessen. Dette var dog ikke konsekvensen af indrømmelsen af ulovlig statsstøtte til distributionsselskaberne.

KONKLUSION

| (110) | Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelsen, blev fjernet i løbet af den formelle undersøgelse. Kommissionen finder det godtgjort, at Spaniens anerkendelse af de omkostninger, som eldistributionsselskaberne pådrog sig i forbindelse med deres levering af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomhedskunder, ikke gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(110)

Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i sin indledningsafgørelsen, blev fjernet i løbet af den formelle undersøgelse. Kommissionen finder det godtgjort, at Spaniens anerkendelse af de omkostninger, som eldistributionsselskaberne pådrog sig i forbindelse med deres levering af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomhedskunder, ikke gav distributionsselskaberne en økonomisk fordel som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (111) | Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, er der ikke behov for at undersøge, om de øvrige kriterier er opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte til fordel for eldistributionsselskaberne. Denne konklusion omhandler den situation og periode, der er omfattet af klagen, og udelukker derfor ikke, at Kommissionen undersøger foranstaltninger, som Spanien har gennemført siden 2005 — |
| --- | --- |

(111)

Eftersom kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative, er der ikke behov for at undersøge, om de øvrige kriterier er opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningen ikke udgør statsstøtte til fordel for eldistributionsselskaberne. Denne konklusion omhandler den situation og periode, der er omfattet af klagen, og udelukker derfor ikke, at Kommissionen undersøger foranstaltninger, som Spanien har gennemført siden 2005 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Kongeriget Spaniens anerkendelse af de omkostninger, som distributionsselskaber har pådraget sig i forbindelse med levering af elektricitet til regulerede takster til mellemstore og store virksomhedskunder i 2005, i form af inddrivelsesrettigheder til Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A., Endesa, S.A. og Elcogás, S.A. fastsat ved kongeligt lovdekret 5/2005, udgør ikke statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2014.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  EUT C 43 af 27.2.2007, s. 9.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Markedsoperatøren (OMEL) varetager køb og salg af elektricitet på engrosmarkedet.

3

(4)  Systemoperatøren (Red Eléctrica de España) er ansvarlig for at garantere elforsyningssikkerheden og koordinere produktions- og transportsystemet.

4

Red Eléctrica de España

(5)  I artikel 11 i kongeligt dekret 281/1998 defineres distribution som »den aktivitet, hvis primære formål er transmission af elektricitet fra transportnettet til forbrugspunkter i overensstemmelse med passende kvalitetskrav, og salg af elektricitet til kunder eller distributionsselskaber til regulerede priser«.

5

(6)  Producenter underlagt en særordning. Særordningen er et system for forsyningstakster: Distributionsselskaberne (og transmissionssystemoperatøren) har pligt til at købe hele produktionen fra berettigede kraftvarmeværker og anlæg baseret på vedvarende energi, der er beliggende inden for deres ansvarsområde, til en pris, der dækker omkostningerne, og som er fastsat af staten.

6

(7)  Kongeligt dekret 2392/2004 af 30. december om fastsættelse af eltaksten for 2005; Spaniens Lovtidende 315, s. 42766, bilag I.

7

(8)  I henhold til artikel 12, stk. 2, i LSE blev eltakster i princippet fastsat én gang årligt, men kunne justeres i løbet af året.

8

(9)  I henhold til artikel 8 i kongeligt dekret 1432/2002 kunne den gennemsnitlige takst højst stige med 1,40 % (i forhold til det foregående år), mens de individuelle takster kun kunne stige med en procentdel beregnet som stigningen i gennemsnitstaksten + 0,60 % (2 % i alt).

9

(10)  Kongeligt lovdekret nr. 5/2005 af 11. marts 2005 om hastereformer for at fremme produktiviteten og forbedre offentlige indkøb. Spaniens Lovtidende 62, 14.3.2005, s. 8832.

10

(11)  Strandede omkostninger er tab, som etablerede elselskaber har pådraget sig som følge af investeringer, der blev foretaget før liberaliseringen, og som de ikke kunne få geninddrevet. Kommissionen godkendte bevillingen af kompenserende støtte til dækning af sådanne tab på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i metoden til analyse af strandede omkostninger (Kommissionens meddelelse om analysemetoden for statsstøtte i forbindelse med strandede omkostninger), ved brev SG (2001) D/290869 af 6. august 2001. Ved beslutning SG (2001) D/290553 af 25. juli 2001 i sag NN 49/99 gav Kommissionen Spanien tilladelse til at yde kompensation for strandede omkostninger indtil 2008 til de selskaber, der også blev anmodet om at præfinansiere underskuddet for 2005.

11

(12)  Årsrapport 2005, Elcogás SA, findes på http://www.elcogas.es/images/stories/3-principales-indicadores/1-datos-economico-financieros/esp2005.pdf

12

(13)  Første ændringsbestemmelse i kongeligt dekret 809/2006 af 30. juni 2006 om ændring af eltaksten fra 1. juli 2006. Spaniens Lovtidende 156, 1.7.2006.

13

(14)  Spanien liberaliserede detailmarkedet for elektricitet tidligere end krævet i elektricitetsdirektiverne fra 1996 og 2003, som fastsatte en tidsplan for liberalisering mellem 1999 og 2004 for virksomhedskunder (startende med de største) og først gjorde liberalisering af privatkundesegmentet obligatorisk fra den 1. juli 2007.

14

(15)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 37.

15

(16)  I artikel 3, stk. 3, i elektricitetsdirektivet fra 2003 fastsættes følgende: »Medlemsstaterne sikrer, at alle privatkunder og, når medlemsstaterne anser det for hensigtsmæssigt, små virksomheder, nemlig virksomheder med under 50 ansatte og en årlig omsætning eller balance på højst 10 mio. EUR, omfattes af en forsyningspligt, dvs. har ret til at få leveret elektricitet af en bestemt kvalitet til rimelige, let og klart sammenlignelige og gennemsigtige priser på deres område. Medlemsstaterne kan for at sikre forsyningspligt med henblik herpå udpege en forsyningspligtig leverandør.«

16

(17)  Leverandørerne købte også elektricitet på engrosmarkedet (»puljen«), og selv om de teoretisk kunne have indgået bilaterale aftaler med producenter, havde producenterne (primært vertikalt integrerede foretagender) i realiteten intet incitament til at gøre det.

17

(18)  Se litra b) og c) i bilag I til direktiv 2003/54/EF.

18

(19)  Kilde: Iberdrolas bemærkninger af 26. april 2007.

19

(20)  Domstolens dom i forenede sager C-72/91 og C-73/91, præmis 21: »Den pågældende ordning tilsigter ikke ved sit formål eller sin opbygning at skabe en fordel, der udgør en supplerende byrde for staten«.

20

(21)  EF-Domstolens dom i sag 240/83, Procureur de la République mod Association de défense des brûleurs d'huiles usagées (ADBHU), Sml. 1985, s. 531, særlig s. 543-544 og præmis 18.

21

(22)  Kommissionens afgørelse af 12. juni 2012 om Frankrigs statsstøtte SA.21918 (C 17/2007) (ex NN 17/2007) Regulerede eltakster i Frankrig (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 10), særlig afsnit 30 til 37 og 134 til 137.

22

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/62

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 9. juli 2014

om udelukkelse fra EU-finansiering af visse udgifter, som medlemsstaterne har afholdt for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)

(meddelt under nummer C(2014) 4479)

(Kun den danske, den engelske, den finske, den franske, den italienske, den lettiske, den nederlandske, den polske, den portugisiske, den slovenske, den spanske, den svenske, den tjekkiske, den tyske og den ungarske udgave er autentiske)

(2014/458/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (1), særlig artikel 7, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (2), særlig artikel 31,

efter høring af Komitéen for Landbrugsfondene, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 og artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005 skal Kommissionen foretage de nødvendige undersøgelser, meddele medlemsstaterne resultaterne af disse undersøgelser, tage hensyn til de bemærkninger, som medlemsstaterne fremsætter, indkalde til bilaterale drøftelser med henblik på at nå til enighed med de pågældende medlemsstater og officielt meddele dem sine konklusioner. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 og artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005 skal Kommissionen foretage de nødvendige undersøgelser, meddele medlemsstaterne resultaterne af disse undersøgelser, tage hensyn til de bemærkninger, som medlemsstaterne fremsætter, indkalde til bilaterale drøftelser med henblik på at nå til enighed med de pågældende medlemsstater og officielt meddele dem sine konklusioner.

| (2) | Medlemsstaterne har haft mulighed for at anmode om, at der indledes en forligsprocedure. Denne mulighed har været anvendt i visse tilfælde, og Kommissionen har gennemgået de rapporter, der blev udarbejdet om resultaterne. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterne har haft mulighed for at anmode om, at der indledes en forligsprocedure. Denne mulighed har været anvendt i visse tilfælde, og Kommissionen har gennemgået de rapporter, der blev udarbejdet om resultaterne.

| (3) | I henhold til forordning (EF) nr. 1258/1999 og (EF) nr. 1290/2005 kan der kun finansieres landbrugsudgifter, der er afholdt på en måde, der ikke overtræder Den Europæiske Unions regler. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til forordning (EF) nr. 1258/1999 og (EF) nr. 1290/2005 kan der kun finansieres landbrugsudgifter, der er afholdt på en måde, der ikke overtræder Den Europæiske Unions regler.

| (4) | Det kan på grundlag af de gennemførte undersøgelser, de bilaterale drøftelser og forligsprocedurerne konstateres, at en del af de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, ikke opfylder disse betingelser og derfor ikke kan finansieres af EUGFL, Garantisektionen, EGFL og ELFUL. |
| --- | --- |

(4)

Det kan på grundlag af de gennemførte undersøgelser, de bilaterale drøftelser og forligsprocedurerne konstateres, at en del af de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, ikke opfylder disse betingelser og derfor ikke kan finansieres af EUGFL, Garantisektionen, EGFL og ELFUL.

| (5) | Det bør angives, hvilke beløb der ikke godkendes til at blive finansieret af EUGFL, Garantisektionen, EGFL og ELFUL. Der må ikke være tale om udgifter, som er afholdt mere end to år før Kommissionens skriftlige meddelelse til medlemsstaterne om undersøgelsesresultaterne. |
| --- | --- |

(5)

Det bør angives, hvilke beløb der ikke godkendes til at blive finansieret af EUGFL, Garantisektionen, EGFL og ELFUL. Der må ikke være tale om udgifter, som er afholdt mere end to år før Kommissionens skriftlige meddelelse til medlemsstaterne om undersøgelsesresultaterne.

| (6) | I de tilfælde, der er omhandlet i denne afgørelse, har Kommissionen i form af en sammenfattende rapport givet medlemsstaterne meddelelse om, hvilke beløb der må afvises, fordi de ikke er i overensstemmelse med EU-forskrifterne. |
| --- | --- |

(6)

I de tilfælde, der er omhandlet i denne afgørelse, har Kommissionen i form af en sammenfattende rapport givet medlemsstaterne meddelelse om, hvilke beløb der må afvises, fordi de ikke er i overensstemmelse med EU-forskrifterne.

| (7) | Denne afgørelse foregriber ikke de finansielle konklusioner, som Kommissionen eventuelt drager af Domstolens domme i sager, som endnu ikke var afgjort den 15. marts 2014, og som vedrører områder, der berøres af denne afgørelse — |
| --- | --- |

(7)

Denne afgørelse foregriber ikke de finansielle konklusioner, som Kommissionen eventuelt drager af Domstolens domme i sager, som endnu ikke var afgjort den 15. marts 2014, og som vedrører områder, der berøres af denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De udgifter, der er anført i bilaget til denne afgørelse, og som medlemsstaternes godkendte betalingsorganer har afholdt og anmeldt over for EUGFL, Garantisektionen, EGFL eller ELFUL, udelukkes fra EU-finansiering, fordi de ikke er i overensstemmelse med EU-reglerne.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Republikken Letland, Ungarn, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Den Slovenske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2014.

På Kommissionens vegne

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1.

2

---

BILAG

| MS | Foranstaltning | Regnskabsår | Begrundelse | Art | % | Valuta | Beløb | Fradrag | Finansiel virkning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDGETKONTO: 6701 |
| BE | Anden direkte støtte — kvæg | 2010 | Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner | PUNKTVIS | | EUR | – 133 335,00 | 0,00 | – 133 335,00 |
| BE | Anden direkte støtte — kvæg | 2011 | Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner | PUNKTVIS | | EUR | – 62 275,00 | 0,00 | – 62 275,00 |
| BE | Anden direkte støtte — kvæg | 2012 | Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner | PUNKTVIS | | EUR | – 110 550,00 | 0,00 | – 110 550,00 |
| BE I ALT | EUR | – 306 160,00 | 0,00 | – 306 160,00 |
| CZ | Anden direkte støtte — artikel 68-72 i forordning (EF) nr. 73/2009 | 2011 | Uretmæssigt udbetalte beløb og manglende anvendelse af nedsættelser/udelukkelser for dyr med uregelmæssigheder | PUNKTVIS | | EUR | – 4 195,16 | 0,00 | – 4 195,16 |
| CZ | Anden direkte støtte — artikel 68-72 i forordning (EF) nr. 73/2009 | 2012 | Uretmæssigt udbetalte beløb og manglende anvendelse af nedsættelser/udelukkelser for dyr med uregelmæssigheder | PUNKTVIS | | EUR | – 68,74 | 0,00 | – 68,74 |
| CZ I ALT | EUR | – 4 263,90 | 0,00 | – 4 263,90 |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2008 | Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 106 694,14 | 0,00 | – 106 694,14 |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2009 | Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 104 776,14 | 0,00 | – 104 776,14 |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2009 | Mangler i opmålingstolerance | PUNKTVIS | | EUR | – 56 327,48 | 0,00 | – 56 327,48 |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 72 254,33 | 0,00 | – 72 254,33 |
| DE | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Mangler i opmålingstolerance | PUNKTVIS | | EUR | – 56 781,05 | 0,00 | – 56 781,05 |
| DE I ALT | EUR | – 396 833,14 | 0,00 | – 396 833,14 |
| DK | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svaghed i kontrollen på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 1 529 693,10 | 0,00 | – 1 529 693,10 |
| DK | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Tilbagesøgning med tilbagevirkende kraft og fejlagtig behandling af betalingsrettigheder | PUNKTVIS | | EUR | – 69 494,00 | 0,00 | – 69 494,00 |
| DK | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Svaghed i kontrollen på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 1 489 167,20 | 0,00 | – 1 489 167,20 |
| DK | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Tilbagesøgning med tilbagevirkende kraft og fejlagtig behandling af betalingsrettigheder | PUNKTVIS | | EUR | – 3 654,00 | 0,00 | – 3 654,00 |
| DK I ALT | EUR | – 3 092 008,30 | 0,00 | – 3 092 008,30 |
| ES | Fiskeriforanstaltninger | 2004 | Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 185 468,74 | 0,00 | – 185 468,74 |
| ES | Fiskeriforanstaltninger | 2005 | Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 253 547,34 | 0,00 | – 253 547,34 |
| ES | Fiskeriforanstaltninger | 2006 | Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 117 708,85 | 0,00 | – 117 708,85 |
| ES | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Svagheder i den administrative kontrol, kontrol på stedet og inddrivelser | PUNKTVIS | | EUR | – 53 541,40 | 0,00 | – 53 541,40 |
| ES | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svagheder i den administrative kontrol, kontrol på stedet og inddrivelser | PUNKTVIS | | EUR | – 368,20 | 0,00 | – 368,20 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2009 | Lempeligere sanktionssystem, CY2008 | PUNKTVIS | | EUR | – 191 873,53 | – 383,75 | – 191 489,78 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2009 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 790 454,36 | – 218,52 | – 790 235,84 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2009 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2010 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 24 049,41 | 0,00 | – 24 049,41 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 638,55 | 0,00 | – 638,55 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 781 951,76 | – 1 002,96 | – 780 948,80 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2010 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 30,92 | 0,00 | – 30,92 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 117,27 | 0,00 | – 117,27 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 570,44 | 0,00 | – 570,44 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 824 194,02 | 0,00 | – 824 194,02 |
| ES I ALT | EUR | – 3 224 514,79 | – 1 605,23 | – 3 222 909,56 |
| FI | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 289 992,10 | 0,00 | – 289 992,10 |
| FI | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 961 208,71 | 0,00 | – 961 208,71 |
| FI | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 1 384 610,18 | 0,00 | – 1 384 610,18 |
| FI I ALT | EUR | – 2 635 810,99 | 0,00 | – 2 635 810,99 |
| FR | Mælk — Skolemælk | 2009 | Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009) | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 290 282,58 | 0,00 | – 290 282,58 |
| FR | Mælk — Skolemælk | 2010 | Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009) | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 351 047,94 | 0,00 | – 351 047,94 |
| FR | Mælk — Skolemælk | 2011 | Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009) | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 1 610,58 | 0,00 | – 1 610,58 |
| FR | Mælk — Skolemælk | 2012 | Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009) | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 474,30 | 0,00 | – 474,30 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2010 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 5 938 076,49 | 0,00 | – 5 938 076,49 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2010 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | PUNKTVIS | | EUR | – 2 584 040,40 | 0,00 | – 2 584 040,40 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2011 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2011 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | PUNKTVIS | | EUR | – 2 584 032,47 | 0,00 | – 2 584 032,47 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2012 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Betalingsrettigheder | 2012 | Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer | PUNKTVIS | | EUR | – 2 584 031,62 | 0,00 | – 2 584 031,62 |
| FR I ALT | EUR | – 20 686 287,88 | 0,00 | – 20 686 287,88 |
| GB | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet og kontrol på stedet | PUNKTVIS | | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| GB I ALT | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| IT | Frugt og grønt — forarbejdning af tomater | 2008 | Svagheder i den administrative og regnskabsmæssige kontrol Manglende dokumentation hos producentorganisationer og forarbejdningsvirksomheder gør det ikke muligt at afstemme regnskaber, som kræves i henhold til national lov | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 2 332 156,30 | – 932 862,52 | – 1 399 293,78 |
| IT | Frugt og grønt — forarbejdning af tomater | 2010 | Svagheder i den administrative og regnskabsmæssige kontrol Manglende dokumentation hos producentorganisationer og forarbejdningsvirksomheder gør det ikke muligt at afstemme regnskaber, som kræves i henhold til national lov | FAST SATS | 5,00 % | EUR | 720,02 | 0,00 | 720,02 |
| IT | Uregelmæssigheder | 2012 | Manglende oplysninger om de iværksatte inddrivelser | PUNKTVIS | | EUR | – 2 362 005,73 | 0,00 | – 2 362 005,73 |
| IT | Uregelmæssigheder | 2012 | Forsømmelse i forbindelse med inddrivelse af udeståender | PUNKTVIS | | EUR | – 1 283 164,95 | 0,00 | – 1 283 164,95 |
| IT | Uregelmæssigheder | 2012 | Udeladelse af indberetning i bilag III | PUNKTVIS | | EUR | – 1 460 976,88 | 0,00 | – 1 460 976,88 |
| IT I ALT | EUR | – 7 437 583,84 | – 932 862,52 | – 6 504 721,32 |
| LV | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svagheder efter de åbenbare fejl og i kontrol på stedet med fejl under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 15 324,30 | 0,00 | – 15 324,30 |
| LV | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Svagheder efter de åbenbare fejl og i kontrol på stedet med fejl under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 3 399,21 | 0,00 | – 3 399,21 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2009 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 254 163,51 | 0,00 | – 254 163,51 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2010 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 181 777,79 | 0,00 | – 181 777,79 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2010 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 179,81 | 0,00 | – 179,81 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2011 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance anvendt vedrørende forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 100,05 | 0,00 | – 100,05 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2011 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | 14,86 | 0,00 | 14,86 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Mangler i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance anvendt vedrørende forvaltningskrav 7, Cy 2010 | PUNKTVIS | | EUR | – 2 230,28 | 0,00 | – 2 230,28 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2012 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 0,19 | 0,00 | – 0,19 |
| LV I ALT | EUR | – 457 160,28 | 0,00 | – 457 160,28 |
| SE | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2009 | PUNKTVIS | | EUR | – 1 117 986,60 | 0,00 | – 1 117 986,60 |
| SE | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2010 | PUNKTVIS | | EUR | – 15 591,00 | 0,00 | – 15 591,00 |
| SE I ALT | EUR | – 1 133 577,60 | 0,00 | – 1 133 577,60 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 85 780,08 | – 2 203,29 | – 83 576,79 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2010 | Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 1 771,90 | – 10,97 | – 1 760,93 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 115 956,46 | 0,00 | – 115 956,46 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2011 | Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 6 376,67 | – 7,62 | – 6 369,05 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 131 269,23 | 0,00 | – 131 269,23 |
| SI | Afkoblet direkte støtte | 2012 | Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 % | PUNKTVIS | | EUR | – 6 506,76 | – 7,78 | – 6 498,98 |
| SI I ALT | EUR | – 347 661,10 | – 2 229,66 | – 345 431,44 |
| I ALT 6701 | EUR | – 42 285 334,82 | – 936 697,41 | – 41 348 637,41 |
| BUDGETKONTO: 6711 |
| DK | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Svagheder ved kontrollen på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 138 216,28 | 0,00 | – 138 216,28 |
| DK | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2012 | Svagheder ved kontrollen på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 114 814,02 | 0,00 | – 114 814,02 |
| DK I ALT | EUR | – 253 030,30 | 0,00 | – 253 030,30 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2009 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 25 382,59 | 0,00 | – 25 382,59 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2009 | Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 1 341,72 | 0,00 | – 1 341,72 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | 18,14 | 0,00 | 18,14 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 34 511,04 | 0,00 | – 34 511,04 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2010 | Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 317,20 | 0,00 | – 317,20 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 36,65 | 0,00 | – 36,65 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 69,84 | 0,00 | – 69,84 |
| ES | Krydsoverensstemmelse | 2011 | Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 39 292,14 | 0,00 | – 39 292,14 |
| ES I ALT | EUR | – 100 933,04 | 0,00 | – 100 933,04 |
| FI | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 132 350,41 | 0,00 | – 132 350,41 |
| FI | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 449 325,95 | 0,00 | – 449 325,95 |
| FI | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2012 | Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser | PUNKTVIS | | EUR | – 558 189,31 | 0,00 | – 558 189,31 |
| FI I ALT | EUR | – 1 139 865,67 | 0,00 | – 1 139 865,67 |
| GB | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet og kontrol på stedet | PUNKTVIS | | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| GB I ALT | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| HU | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2009 | Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse) | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 131 333,83 | 0,00 | – 131 333,83 |
| HU | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2010 | Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse) | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 149 391,75 | 0,00 | – 149 391,75 |
| HU | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2011 | Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse) | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 42 101,65 | 0,00 | – 42 101,65 |
| HU | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse) | FAST SATS | 10,00 % | EUR | – 60 885,25 | 0,00 | – 60 885,25 |
| HU I ALT | EUR | – 383 712,48 | 0,00 | – 383 712,48 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2009 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 212 566,45 | 0,00 | – 212 566,45 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2010 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 92 731,87 | 0,00 | – 92 731,87 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2010 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | 1 146,35 | 0,00 | 1 146,35 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2011 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | 249,48 | 0,00 | 249,48 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2011 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | 425,78 | 0,00 | 425,78 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2012 | 2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009 | FAST SATS | 2,00 % | EUR | 106,22 | 0,00 | 106,22 |
| LV | Krydsoverensstemmelse | 2012 | 4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008 | FAST SATS | 5,00 % | EUR | 183,03 | 0,00 | 183,03 |
| LV I ALT | EUR | – 303 187,46 | 0,00 | – 303 187,46 |
| PL | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2009 | Manglende udvælgelseskriterier | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 16 237,92 | 0,00 | – 16 237,92 |
| PL | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2010 | Manglende udvælgelseskriterier | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 2 189 601,12 | 0,00 | – 2 189 601,12 |
| PL | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2011 | Manglende udvælgelseskriterier | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 2 290 180,19 | 0,00 | – 2 290 180,19 |
| PL | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2012 | Manglende udvælgelseskriterier | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 1 175 231,69 | 0,00 | – 1 175 231,69 |
| PL | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013) | 2013 | Manglende udvælgelseskriterier | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 172 311,40 | 0,00 | – 172 311,40 |
| PL I ALT | EUR | – 5 843 562,32 | 0,00 | – 5 843 562,32 |
| PT | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2008 | Sen kontrol på stedet | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 81 992,88 | – 81 992,88 | 0,00 |
| PT | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2009 | Sen kontrol på stedet | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 3 374 908,49 | – 2 911 944,67 | – 462 963,82 |
| PT | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2009 | Sen kontrol på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 353 974,42 | 0,00 | – 353 974,42 |
| PT | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Sen kontrol på stedet | FAST SATS | 2,00 % | EUR | – 213 427,37 | 0,00 | – 213 427,37 |
| PT | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Sen kontrol på stedet | FAST SATS | 5,00 % | EUR | – 1 682 133,84 | – 1 446 076,06 | – 236 057,78 |
| PT I ALT | EUR | – 5 706 437,00 | – 4 440 013,61 | – 1 266 423,39 |
| SE | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2010 | Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2009 | PUNKTVIS | | EUR | – 190 380,00 | 0,00 | – 190 380,00 |
| SE | Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger) | 2011 | Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2010 | PUNKTVIS | | EUR | – 143 719,00 | 0,00 | – 143 719,00 |
| SE I ALT | EUR | – 334 099,00 | 0,00 | – 334 099,00 |
| 6711 I ALT | EUR | – 14 679 596,27 | – 4 440 013,61 | – 10 239 582,66 |

MS

Foranstaltning

Regnskabsår

Begrundelse

Art

%

Valuta

Beløb

Fradrag

Finansiel virkning

BUDGETKONTO: 6701

BE

Anden direkte støtte — kvæg

2010

Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner

PUNKTVIS

EUR

– 133 335,00

0,00

– 133 335,00

BE

Anden direkte støtte — kvæg

2011

Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner

PUNKTVIS

EUR

– 62 275,00

0,00

– 62 275,00

BE

Anden direkte støtte — kvæg

2012

Betalinger for uberettigede dyr og ukorrekt anvendelse af sanktioner

PUNKTVIS

EUR

– 110 550,00

0,00

– 110 550,00

BE I ALT

EUR

– 306 160,00

0,00

– 306 160,00

CZ

Anden direkte støtte — artikel 68-72 i forordning (EF) nr. 73/2009

2011

Uretmæssigt udbetalte beløb og manglende anvendelse af nedsættelser/udelukkelser for dyr med uregelmæssigheder

PUNKTVIS

EUR

– 4 195,16

0,00

– 4 195,16

CZ

Anden direkte støtte — artikel 68-72 i forordning (EF) nr. 73/2009

2012

Uretmæssigt udbetalte beløb og manglende anvendelse af nedsættelser/udelukkelser for dyr med uregelmæssigheder

PUNKTVIS

EUR

– 68,74

0,00

– 68,74

CZ I ALT

EUR

– 4 263,90

0,00

– 4 263,90

DE

Afkoblet direkte støtte

2008

Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 106 694,14

0,00

– 106 694,14

DE

Afkoblet direkte støtte

2009

Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 104 776,14

0,00

– 104 776,14

DE

Afkoblet direkte støtte

2009

Mangler i opmålingstolerance

PUNKTVIS

EUR

– 56 327,48

0,00

– 56 327,48

DE

Afkoblet direkte støtte

2010

Manglende ekstrapolering i tilfælde af overanmeldelse under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 72 254,33

0,00

– 72 254,33

DE

Afkoblet direkte støtte

2010

Mangler i opmålingstolerance

PUNKTVIS

EUR

– 56 781,05

0,00

– 56 781,05

DE I ALT

EUR

– 396 833,14

0,00

– 396 833,14

DK

Afkoblet direkte støtte

2011

Svaghed i kontrollen på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 1 529 693,10

0,00

– 1 529 693,10

DK

Afkoblet direkte støtte

2011

Tilbagesøgning med tilbagevirkende kraft og fejlagtig behandling af betalingsrettigheder

PUNKTVIS

EUR

– 69 494,00

0,00

– 69 494,00

DK

Afkoblet direkte støtte

2012

Svaghed i kontrollen på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 1 489 167,20

0,00

– 1 489 167,20

DK

Afkoblet direkte støtte

2012

Tilbagesøgning med tilbagevirkende kraft og fejlagtig behandling af betalingsrettigheder

PUNKTVIS

EUR

– 3 654,00

0,00

– 3 654,00

DK I ALT

EUR

– 3 092 008,30

0,00

– 3 092 008,30

ES

Fiskeriforanstaltninger

2004

Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 185 468,74

0,00

– 185 468,74

ES

Fiskeriforanstaltninger

2005

Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 253 547,34

0,00

– 253 547,34

ES

Fiskeriforanstaltninger

2006

Ikke udtømmende administrativ kontrol, mangler i kontrollen på stedet og ekstern revision

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 117 708,85

0,00

– 117 708,85

ES

Afkoblet direkte støtte

2010

Svagheder i den administrative kontrol, kontrol på stedet og inddrivelser

PUNKTVIS

EUR

– 53 541,40

0,00

– 53 541,40

ES

Afkoblet direkte støtte

2011

Svagheder i den administrative kontrol, kontrol på stedet og inddrivelser

PUNKTVIS

EUR

– 368,20

0,00

– 368,20

ES

Krydsoverensstemmelse

2009

Lempeligere sanktionssystem, CY2008

PUNKTVIS

EUR

– 191 873,53

– 383,75

– 191 489,78

ES

Krydsoverensstemmelse

2009

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 790 454,36

– 218,52

– 790 235,84

ES

Krydsoverensstemmelse

2009

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2010

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 24 049,41

0,00

– 24 049,41

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 638,55

0,00

– 638,55

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 781 951,76

– 1 002,96

– 780 948,80

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2010

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 30,92

0,00

– 30,92

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 117,27

0,00

– 117,27

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 570,44

0,00

– 570,44

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 824 194,02

0,00

– 824 194,02

ES I ALT

EUR

– 3 224 514,79

– 1 605,23

– 3 222 909,56

FI

Afkoblet direkte støtte

2010

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 289 992,10

0,00

– 289 992,10

FI

Afkoblet direkte støtte

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 961 208,71

0,00

– 961 208,71

FI

Afkoblet direkte støtte

2012

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 1 384 610,18

0,00

– 1 384 610,18

FI I ALT

EUR

– 2 635 810,99

0,00

– 2 635 810,99

FR

Mælk — Skolemælk

2009

Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009)

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 290 282,58

0,00

– 290 282,58

FR

Mælk — Skolemælk

2010

Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009)

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 351 047,94

0,00

– 351 047,94

FR

Mælk — Skolemælk

2011

Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009)

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 1 610,58

0,00

– 1 610,58

FR

Mælk — Skolemælk

2012

Forsinket kontrol på stedet med skolemælksordningen (skoleåret 2008-2009)

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 474,30

0,00

– 474,30

FR

Betalingsrettigheder

2010

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 5 938 076,49

0,00

– 5 938 076,49

FR

Betalingsrettigheder

2010

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

PUNKTVIS

EUR

– 2 584 040,40

0,00

– 2 584 040,40

FR

Betalingsrettigheder

2011

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Betalingsrettigheder

2011

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

PUNKTVIS

EUR

– 2 584 032,47

0,00

– 2 584 032,47

FR

Betalingsrettigheder

2012

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Betalingsrettigheder

2012

Regelstridige tildelinger af den nationale reserve og konsolidering af foderarealer

PUNKTVIS

EUR

– 2 584 031,62

0,00

– 2 584 031,62

FR I ALT

EUR

– 20 686 287,88

0,00

– 20 686 287,88

GB

Afkoblet direkte støtte

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet og kontrol på stedet

PUNKTVIS

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

GB I ALT

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

IT

Frugt og grønt — forarbejdning af tomater

2008

Svagheder i den administrative og regnskabsmæssige kontrol Manglende dokumentation hos producentorganisationer og forarbejdningsvirksomheder gør det ikke muligt at afstemme regnskaber, som kræves i henhold til national lov

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 2 332 156,30

– 932 862,52

– 1 399 293,78

IT

Frugt og grønt — forarbejdning af tomater

2010

Svagheder i den administrative og regnskabsmæssige kontrol Manglende dokumentation hos producentorganisationer og forarbejdningsvirksomheder gør det ikke muligt at afstemme regnskaber, som kræves i henhold til national lov

FAST SATS

5,00 %

EUR

720,02

0,00

720,02

IT

Uregelmæssigheder

2012

Manglende oplysninger om de iværksatte inddrivelser

PUNKTVIS

EUR

– 2 362 005,73

0,00

– 2 362 005,73

IT

Uregelmæssigheder

2012

Forsømmelse i forbindelse med inddrivelse af udeståender

PUNKTVIS

EUR

– 1 283 164,95

0,00

– 1 283 164,95

IT

Uregelmæssigheder

2012

Udeladelse af indberetning i bilag III

PUNKTVIS

EUR

– 1 460 976,88

0,00

– 1 460 976,88

IT I ALT

EUR

– 7 437 583,84

– 932 862,52

– 6 504 721,32

LV

Afkoblet direkte støtte

2011

Svagheder efter de åbenbare fejl og i kontrol på stedet med fejl under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 15 324,30

0,00

– 15 324,30

LV

Afkoblet direkte støtte

2012

Svagheder efter de åbenbare fejl og i kontrol på stedet med fejl under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 3 399,21

0,00

– 3 399,21

LV

Krydsoverensstemmelse

2009

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 254 163,51

0,00

– 254 163,51

LV

Krydsoverensstemmelse

2010

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 181 777,79

0,00

– 181 777,79

LV

Krydsoverensstemmelse

2010

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 179,81

0,00

– 179,81

LV

Krydsoverensstemmelse

2011

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance anvendt vedrørende forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 100,05

0,00

– 100,05

LV

Krydsoverensstemmelse

2011

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

14,86

0,00

14,86

LV

Krydsoverensstemmelse

2011

Mangler i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance anvendt vedrørende forvaltningskrav 7, Cy 2010

PUNKTVIS

EUR

– 2 230,28

0,00

– 2 230,28

LV

Krydsoverensstemmelse

2012

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 0,19

0,00

– 0,19

LV I ALT

EUR

– 457 160,28

0,00

– 457 160,28

SE

Afkoblet direkte støtte

2010

Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2009

PUNKTVIS

EUR

– 1 117 986,60

0,00

– 1 117 986,60

SE

Afkoblet direkte støtte

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2010

PUNKTVIS

EUR

– 15 591,00

0,00

– 15 591,00

SE I ALT

EUR

– 1 133 577,60

0,00

– 1 133 577,60

SI

Afkoblet direkte støtte

2010

Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 85 780,08

– 2 203,29

– 83 576,79

SI

Afkoblet direkte støtte

2010

Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 1 771,90

– 10,97

– 1 760,93

SI

Afkoblet direkte støtte

2011

Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 115 956,46

0,00

– 115 956,46

SI

Afkoblet direkte støtte

2011

Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 6 376,67

– 7,62

– 6 369,05

SI

Afkoblet direkte støtte

2012

Svaghed i kontrol af, om små parceller overholder definitionen af landbrugsparceller

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 131 269,23

0,00

– 131 269,23

SI

Afkoblet direkte støtte

2012

Manglende ekstrapolering af kontrolresultater i tilfælde af forskel på under 3 %

PUNKTVIS

EUR

– 6 506,76

– 7,78

– 6 498,98

SI I ALT

EUR

– 347 661,10

– 2 229,66

– 345 431,44

I ALT 6701

EUR

– 42 285 334,82

– 936 697,41

– 41 348 637,41

BUDGETKONTO: 6711

DK

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Svagheder ved kontrollen på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 138 216,28

0,00

– 138 216,28

DK

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2012

Svagheder ved kontrollen på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 114 814,02

0,00

– 114 814,02

DK I ALT

EUR

– 253 030,30

0,00

– 253 030,30

ES

Krydsoverensstemmelse

2009

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 25 382,59

0,00

– 25 382,59

ES

Krydsoverensstemmelse

2009

Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 1 341,72

0,00

– 1 341,72

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

18,14

0,00

18,14

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 34 511,04

0,00

– 34 511,04

ES

Krydsoverensstemmelse

2010

Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 317,20

0,00

– 317,20

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektiv kontrol af mange forvaltningskrav, CY 2008

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 36,65

0,00

– 36,65

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektive kontrol af mange SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 69,84

0,00

– 69,84

ES

Krydsoverensstemmelse

2011

Delvis og ineffektive kontrol af mange forvaltningskrav SMR, CY 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 39 292,14

0,00

– 39 292,14

ES I ALT

EUR

– 100 933,04

0,00

– 100 933,04

FI

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 132 350,41

0,00

– 132 350,41

FI

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 449 325,95

0,00

– 449 325,95

FI

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2012

Svagheder i markidentifikationssystemet, kontrol på stedet og beregning af nedsættelser

PUNKTVIS

EUR

– 558 189,31

0,00

– 558 189,31

FI I ALT

EUR

– 1 139 865,67

0,00

– 1 139 865,67

GB

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet og kontrol på stedet

PUNKTVIS

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

GB I ALT

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

HU

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2009

Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse)

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 131 333,83

0,00

– 131 333,83

HU

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2010

Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse)

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 149 391,75

0,00

– 149 391,75

HU

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2011

Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse)

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 42 101,65

0,00

– 42 101,65

HU

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Utilstrækkelig hovedkontrol — støtte til ikke-støtteberettigede modtagere (manglende deltagelse i obligatorisk uddannelse)

FAST SATS

10,00 %

EUR

– 60 885,25

0,00

– 60 885,25

HU I ALT

EUR

– 383 712,48

0,00

– 383 712,48

LV

Krydsoverensstemmelse

2009

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 212 566,45

0,00

– 212 566,45

LV

Krydsoverensstemmelse

2010

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 92 731,87

0,00

– 92 731,87

LV

Krydsoverensstemmelse

2010

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

1 146,35

0,00

1 146,35

LV

Krydsoverensstemmelse

2011

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

249,48

0,00

249,48

LV

Krydsoverensstemmelse

2011

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

425,78

0,00

425,78

LV

Krydsoverensstemmelse

2012

2 GLM-normer ikke fastlagt, svagheder i kontrol med forvaltningskrav 4 og i tolerance for forvaltningskrav 7, Cy 2009

FAST SATS

2,00 %

EUR

106,22

0,00

106,22

LV

Krydsoverensstemmelse

2012

4 GLM-normer ikke defineret, ukorrekt beregning af sanktioner, CY 2008

FAST SATS

5,00 %

EUR

183,03

0,00

183,03

LV I ALT

EUR

– 303 187,46

0,00

– 303 187,46

PL

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2009

Manglende udvælgelseskriterier

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 16 237,92

0,00

– 16 237,92

PL

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2010

Manglende udvælgelseskriterier

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 2 189 601,12

0,00

– 2 189 601,12

PL

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2011

Manglende udvælgelseskriterier

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 2 290 180,19

0,00

– 2 290 180,19

PL

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2012

Manglende udvælgelseskriterier

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 1 175 231,69

0,00

– 1 175 231,69

PL

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 1+3 — Investeringsforanstaltninger (2007-2013)

2013

Manglende udvælgelseskriterier

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 172 311,40

0,00

– 172 311,40

PL I ALT

EUR

– 5 843 562,32

0,00

– 5 843 562,32

PT

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2008

Sen kontrol på stedet

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 81 992,88

– 81 992,88

0,00

PT

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2009

Sen kontrol på stedet

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 3 374 908,49

– 2 911 944,67

– 462 963,82

PT

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2009

Sen kontrol på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 353 974,42

0,00

– 353 974,42

PT

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Sen kontrol på stedet

FAST SATS

2,00 %

EUR

– 213 427,37

0,00

– 213 427,37

PT

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Sen kontrol på stedet

FAST SATS

5,00 %

EUR

– 1 682 133,84

– 1 446 076,06

– 236 057,78

PT I ALT

EUR

– 5 706 437,00

– 4 440 013,61

– 1 266 423,39

SE

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2010

Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2009

PUNKTVIS

EUR

– 190 380,00

0,00

– 190 380,00

SE

Landdistriktsudvikling ELFUL akse 2 (2007-2013, arealrelaterede foranstaltninger)

2011

Svagheder i markidentifikationssystemet, CY 2010

PUNKTVIS

EUR

– 143 719,00

0,00

– 143 719,00

SE I ALT

EUR

– 334 099,00

0,00

– 334 099,00

6711 I ALT

EUR

– 14 679 596,27

– 4 440 013,61

– 10 239 582,66

---

| 12.7.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 205/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 205/76

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. juli 2014

om markedsføring af biocidholdige produkter, der indeholder kobber, til væsentlige anvendelser

(meddelt under nummer C(2014) 4611)

(Kun den engelske, den græske, den kroatiske og den spanske udgave er autentiske)

(2014/459/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1451/2007 af 4. december 2007 om den anden fase af det tiårs arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1896/2000 (2) er kobber anmeldt til anvendelse i produkttype 11 som fastsat i bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF (3). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1896/2000 (2) er kobber anmeldt til anvendelse i produkttype 11 som fastsat i bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF (3).

| (2) | Der er ikke inden udløbet af de fastsatte frister indsendt et fuldstændigt dossier om optagelse af kobber i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. I henhold til Kommissionens afgørelse 2012/78/EU (4), jf. tillige artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1451/2007, kan kobber fra den 1. februar 2013 ikke længere markedsføres til anvendelse i produkttype 11. |
| --- | --- |

(2)

Der er ikke inden udløbet af de fastsatte frister indsendt et fuldstændigt dossier om optagelse af kobber i bilag I, IA eller IB til direktiv 98/8/EF. I henhold til Kommissionens afgørelse 2012/78/EU (4), jf. tillige artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1451/2007, kan kobber fra den 1. februar 2013 ikke længere markedsføres til anvendelse i produkttype 11.

| (3) | Irland, Grækenland, Spanien og Kroatien har i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1451/2007 hver især indsendt ansøgninger til Kommissionen om tilladelse til at bringe biocidholdige produkter, der indeholder kobber, i omsætning til en række anvendelser. |
| --- | --- |

(3)

Irland, Grækenland, Spanien og Kroatien har i medfør af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1451/2007 hver især indsendt ansøgninger til Kommissionen om tilladelse til at bringe biocidholdige produkter, der indeholder kobber, i omsætning til en række anvendelser.

| (4) | Kommissionen har offentliggjort ansøgningerne elektronisk. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har offentliggjort ansøgningerne elektronisk.

| (5) | Det fremgår af nogle af ansøgningerne, at biocidholdige produkter, der indeholder kobber, anvendes til at hindre begroning i det centrale vandindtag på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg, hvor en sådan anvendelse er væsentlig for at undgå blokering af indtaget af vand til bl.a. behandling, produktion af drikkevand og brugsvand til badning samt brandbekæmpelse, eftersom blokering af sådanne indtag kunne medføre alvorlige risici for personalets sundhed og sikkerhed på de pågældende anlæg. |
| --- | --- |

(5)

Det fremgår af nogle af ansøgningerne, at biocidholdige produkter, der indeholder kobber, anvendes til at hindre begroning i det centrale vandindtag på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg, hvor en sådan anvendelse er væsentlig for at undgå blokering af indtaget af vand til bl.a. behandling, produktion af drikkevand og brugsvand til badning samt brandbekæmpelse, eftersom blokering af sådanne indtag kunne medføre alvorlige risici for personalets sundhed og sikkerhed på de pågældende anlæg.

| (6) | Endvidere fremgår det af nogle af ansøgningerne, at biocidholdige produkter, der indeholder kobber, anvendes til at hindre begroning i det centrale vandindtag på skibe, hvor en sådan anvendelse er væsentlig for at undgå blokering af indtaget af vand, der bruges overalt i skibets rørledninger og vandinstallationer. Det gælder bl.a. alle indvendige rørledninger såsom brandslukningsanlæg, der er afgørende for sikker drift af skibet. |
| --- | --- |

(6)

Endvidere fremgår det af nogle af ansøgningerne, at biocidholdige produkter, der indeholder kobber, anvendes til at hindre begroning i det centrale vandindtag på skibe, hvor en sådan anvendelse er væsentlig for at undgå blokering af indtaget af vand, der bruges overalt i skibets rørledninger og vandinstallationer. Det gælder bl.a. alle indvendige rørledninger såsom brandslukningsanlæg, der er afgørende for sikker drift af skibet.

| (7) | Der er ikke modtaget nogen bemærkninger under den offentlige høring om disse ansøgninger. De medlemsstater, der har indsendt ansøgninger, har fremført, at det på deres nationale område er nødvendigt at råde over et passende antal teknisk anvendelige og økonomisk gennemførlige alternative metoder til at hindre begroning og dermed reducere risikoen for blokering af det centrale vandindtag på offshoreanlæg, andre marine og kystnære anlæg samt skibe. |
| --- | --- |

(7)

Der er ikke modtaget nogen bemærkninger under den offentlige høring om disse ansøgninger. De medlemsstater, der har indsendt ansøgninger, har fremført, at det på deres nationale område er nødvendigt at råde over et passende antal teknisk anvendelige og økonomisk gennemførlige alternative metoder til at hindre begroning og dermed reducere risikoen for blokering af det centrale vandindtag på offshoreanlæg, andre marine og kystnære anlæg samt skibe.

| (8) | Det forekommer derfor sandsynligt, at manglende tilladelse til anvendelse af kobber til at hindre begroning i vandindtaget på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding, andre marine og kystnære anlæg samt skibe i disse medlemsstater vil udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden. Dertil kommer, at omkostningerne og de logistiske og praktiske vanskeligheder ved at afbryde eller udskifte de nuværende kobberbaserede systemer på skibe kan vise sig at blive uforholdsmæssigt store. Hvis udskiftning er mulig, kan den tage nogen tid. De undtagelser, der er anmodet om til væsentlig anvendelse, er derfor på nuværende tidspunkt nødvendige. |
| --- | --- |

(8)

Det forekommer derfor sandsynligt, at manglende tilladelse til anvendelse af kobber til at hindre begroning i vandindtaget på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding, andre marine og kystnære anlæg samt skibe i disse medlemsstater vil udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden. Dertil kommer, at omkostningerne og de logistiske og praktiske vanskeligheder ved at afbryde eller udskifte de nuværende kobberbaserede systemer på skibe kan vise sig at blive uforholdsmæssigt store. Hvis udskiftning er mulig, kan den tage nogen tid. De undtagelser, der er anmodet om til væsentlig anvendelse, er derfor på nuværende tidspunkt nødvendige.

| (9) | Medmindre der uden unødige forsinkelser indsendes en fuldstændig ansøgning om godkendelse af kobber til anvendelse i produkttype 11, bør brugere af biocidholdige produkter, der indeholder kobber, dog anvende alternative metoder til at hindre begroning. Det bør derfor kræves, at brugerne i de pågældende medlemsstater i så fald informeres rettidigt, således at de kan sikre, at disse alternative metoder er effektive, inden de biocidholdige produkter, der indeholder kobber, skal trækkes tilbage fra markedet — |
| --- | --- |

(9)

Medmindre der uden unødige forsinkelser indsendes en fuldstændig ansøgning om godkendelse af kobber til anvendelse i produkttype 11, bør brugere af biocidholdige produkter, der indeholder kobber, dog anvende alternative metoder til at hindre begroning. Det bør derfor kræves, at brugerne i de pågældende medlemsstater i så fald informeres rettidigt, således at de kan sikre, at disse alternative metoder er effektive, inden de biocidholdige produkter, der indeholder kobber, skal trækkes tilbage fra markedet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Irland, Grækenland, Spanien og Kroatien kan tillade, at biocidholdige produkter, der indeholder kobber (EF-nr. 231-159-6; CAS-nr. 7440-50-8), bringes i omsætning til de anvendelser, der er angivet i bilaget til denne afgørelse, jf. dog bestemmelserne i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1451/2007.

2.   Hvis der er indsendt ansøgninger om godkendelse af kobber i produkttype 11, der er relevante for de pågældende anvendelser, og disse ansøgninger er godkendt som værende fuldstændige af den evaluerende medlemsstat inden den 31. december 2014, kan Irland, Grækenland, Spanien og Kroatien fortsat tillade en sådan omsætning indtil udløbet af de frister, der er fastsat i artikel 89 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (5) for de tilfælde, hvor et stof er eller ikke er godkendt.

3.   I andre tilfælde end dem, der er omhandlet i stk. 2, kan Irland, Grækenland, Spanien og Kroatien fortsat tillade denne omsætning indtil den 31. december 2017, forudsat at disse medlemsstater sikrer, at brugerne fra 1. januar 2015 informeres direkte om det nært forestående behov for reelt at tage alternative metoder i brug til de pågældende formål.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Irland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien og Republikken Kroatien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2014.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 3.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1896/2000 af 7. september 2000 om den første fase i det program, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om biocidholdige produkter (EFT L 228 af 8.9.2000, s. 6).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1).

3

(4)  Kommissionens afgørelse 2012/78/EU af 9. februar 2012 om, at bestemte stoffer ikke optages i bilag I, IA eller IB til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF om markedsføring af biocidholdige produkter (EUT L 38 af 11.2.2012, s. 48).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1).

5

---

BILAG

ANVENDELSER, SOM DE NEDENSTÅENDE MEDLEMSSTATER MÅ TILLADE, HVIS DE OPFYLDER BETINGELSERNE I ARTIKEL 1

| Nr. | Medlemsstat | Produkttype 11 |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kroatien | Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer. |
| 2 | Spanien | Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i rørledninger og vandinstallationer på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg.
  Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer. |
| 3 | Irland | Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i rørledninger og vandinstallationer på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg.
  Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer. |
| 4 | Grækenland | Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer. |

Nr.

Medlemsstat

Produkttype 11

1

Kroatien

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer.

2

Spanien

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i rørledninger og vandinstallationer på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg.

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer.

3

Irland

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i rørledninger og vandinstallationer på offshoreplatforme til olie- og gasudvinding og andre marine og kystnære anlæg.

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer.

4

Grækenland

Til hindring af begroning i vandindtag, pumper og overalt i skibes rørledninger og vandinstallationer.

---