# Europeiska unionens L 190/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 190 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången28 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 190

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången28 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 713/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter | 2 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 714/2014 av den 25 juni 2014 om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för grekisk flagg | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 715/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket vad gäller förteckningen över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 av den 27 juni 2014 om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn | 45 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 718/2014 av den 27 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung (
  1
  ) | 55 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 719/2014 av den 27 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 63 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 720/2014 av den 27 juni 2014 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur | 65 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/404/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/282/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Österrike | 66 |
| | | 2014/405/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/284/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien | 69 |
| | | 2014/406/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/407/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark | 71 |
| | | 2014/407/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/287/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna | 73 |
| | | 2014/408/EU |
| | * | Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/290/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien | 76 |
| | | 2014/409/EU |
| | * | Rådets beslut av den 23 juni 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna | 78 |
| | | 2014/410/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 juni 2014 om inledande av automatiskt utbyte av dna-uppgifter med Belgien | 80 |
| | | 2014/411/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 82 |
| | | 2014/412/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 83 |
| | | 2014/413/EU |
| | * | Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 84 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 713/2014 av den 24 juni 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

2

*

Kommissionens förordning (EU) nr 714/2014 av den 25 juni 2014 om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för grekisk flagg

6

*

Kommissionens förordning (EU) nr 715/2014 av den 26 juni 2014 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket vad gäller förteckningen över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 av den 27 juni 2014 om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst (
  1
  )

1

19

*

Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn

45

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 718/2014 av den 27 juni 2014 om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung (
  1
  )

1

55

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 719/2014 av den 27 juni 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

63

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 720/2014 av den 27 juni 2014 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur

65

BESLUT

2014/404/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/282/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Österrike

66

2014/405/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/284/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien

69

2014/406/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/407/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark

71

2014/407/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/287/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna

73

2014/408/EU

*

Rådets beslut av den 20 juni 2014 om upphävande av beslut 2010/290/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien

76

2014/409/EU

*

Rådets beslut av den 23 juni 2014 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna

78

2014/410/EU

*

Rådets beslut av den 24 juni 2014 om inledande av automatiskt utbyte av dna-uppgifter med Belgien

80

2014/411/EU

*

Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

82

2014/412/EU

*

Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

83

2014/413/EU

*

Rådets beslut av den 24 juni 2014 om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/1

---

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen

Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Bulgariens och Rumäniens bindningslistor i samband med anslutningen till Europeiska unionen (1), som undertecknades i Bryssel den 9 september 2013, kommer att träda i kraft den 1 juli 2014.

---

(1)  EUT L 64, 4.3.2014, s. 2.

---

FÖRORDNINGAR

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/2

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 713/2014

av den 24 juni 2014

om ändring av förordning (EU) nr 1388/2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 31,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa varor vars produktion är otillräcklig i unionen och för att undvika störningar på marknaderna för vissa jordbruks- och industriprodukter öppnades autonoma tullkvoter genom rådets förordning (EU) nr 1388/2013 (1). Produkter som omfattas dessa tullkvoter kan importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats. Av de angivna skälen är det nödvändigt att från och med den 1 juli 2014 öppna nya tullkvoter för ytterligare sex produkter till nolltullsats för en lämplig volym. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa varor vars produktion är otillräcklig i unionen och för att undvika störningar på marknaderna för vissa jordbruks- och industriprodukter öppnades autonoma tullkvoter genom rådets förordning (EU) nr 1388/2013 (1). Produkter som omfattas dessa tullkvoter kan importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats. Av de angivna skälen är det nödvändigt att från och med den 1 juli 2014 öppna nya tullkvoter för ytterligare sex produkter till nolltullsats för en lämplig volym.

| (2) | I vissa fall har det dessutom blivit nödvändigt att anpassa de befintliga autonoma unionstullkvoterna. För två produkter bör produktbeskrivningen förtydligas genom en ändring som även tar hänsyn till den senaste utvecklingen av dessa produkter. För en annan produkt bör ett av Taric-numren styrkas eftersom den dubbla klassificeringen har blivit föråldrad. För tre andra produkter bör kvotvolymerna ökas eftersom en ökning ligger i de ekonomiska aktörernas och unionens intresse. |
| --- | --- |

(2)

I vissa fall har det dessutom blivit nödvändigt att anpassa de befintliga autonoma unionstullkvoterna. För två produkter bör produktbeskrivningen förtydligas genom en ändring som även tar hänsyn till den senaste utvecklingen av dessa produkter. För en annan produkt bör ett av Taric-numren styrkas eftersom den dubbla klassificeringen har blivit föråldrad. För tre andra produkter bör kvotvolymerna ökas eftersom en ökning ligger i de ekonomiska aktörernas och unionens intresse.

| (3) | För två produkter bör slutligen de autonoma unionstullkvoterna stängas med verkan från och med den 1 juli 2014 respektive den 1 januari 2015, eftersom det inte ligger i unionens intresse att fortsätta bevilja dem från och med dessa datum. |
| --- | --- |

(3)

För två produkter bör slutligen de autonoma unionstullkvoterna stängas med verkan från och med den 1 juli 2014 respektive den 1 januari 2015, eftersom det inte ligger i unionens intresse att fortsätta bevilja dem från och med dessa datum.

| (4) | Förordning (EU) nr 1388/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 1388/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Eftersom det är nödvändigt att vissa av anpassningarna av de autonoma tullkvoterna enligt denna förordning får verkan från och med den 1 juli 2014, bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft omedelbart vid offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det är nödvändigt att vissa av anpassningarna av de autonoma tullkvoterna enligt denna förordning får verkan från och med den 1 juli 2014, bör denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft omedelbart vid offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Raderna för tullkvoter med löpnumren 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 och 09.2836 i bilaga I till denna förordning ska föras in i den ordningsföljd som anges i KN-nomenklaturen i andra kolumnen i tabellen i bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013. |
| --- | --- |

1.

Raderna för tullkvoter med löpnumren 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 och 09.2836 i bilaga I till denna förordning ska föras in i den ordningsföljd som anges i KN-nomenklaturen i andra kolumnen i tabellen i bilagan till förordning (EU) nr 1388/2013.

| 2. | Raderna för tullkvoter med löpnumren 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 och 09.2818 ska ersättas med raderna i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Raderna för tullkvoter med löpnumren 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 och 09.2818 ska ersättas med raderna i bilaga II till denna förordning.

| 3. | Raden för tullkvoten med löpnummer 09.2930 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Raden för tullkvoten med löpnummer 09.2930 ska utgå.

| 4. | Raden för tullkvoten med löpnummer 09.2639 ska utgå. |
| --- | --- |

4.

Raden för tullkvoten med löpnummer 09.2639 ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2014, med undantag för artikel 1.4 som ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) nr 1388/2013 av den 17 december 2013 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter och om upphävande av förordning (EU) nr 7/2010 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 319).

1

---

BILAGA I

DE UNIONSTULLKVOTER SOM AVSES I ARTIKEL 1.1

| Löpnr | KN-nummer | Taric | Varubeskrivning | Kvotperiod | Kvot | Kvottullsats (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Cyklopropylmetanol (CAS RN 2516-33-8) | 1.7–31.12 | 10 ton | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetylbensyliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2) | 1.7–31.12 | 300 ton | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Beredning bestående av minst 38 men högst 50 viktprocent zinkpyrition (INN) (CAS RN 13463-41-7) i vattendispersion | 1.7–31.12 | 250 ton | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 200 mm eller mer men inte över 300 mm | 1.7–31.12 | 500 ton | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 300,1 mm eller mer men inte över 533,4 mm | 1.7–31.12 | 250 ton | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Glasögonbågar av plast eller oädel metall, avsedda att användas för tillverkning av glasögon för synkorrektion (1) | 1.7–31.12 | 2 900 000 styck | 0 |

Löpnr

KN-nummer

Taric

Varubeskrivning

Kvotperiod

Kvot

Kvottullsats (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Cyklopropylmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.7–31.12

10 ton

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetylbensyliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

1.7–31.12

300 ton

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Beredning bestående av minst 38 men högst 50 viktprocent zinkpyrition (INN) (CAS RN 13463-41-7) i vattendispersion

1.7–31.12

250 ton

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 200 mm eller mer men inte över 300 mm

1.7–31.12

500 ton

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 300,1 mm eller mer men inte över 533,4 mm

1.7–31.12

250 ton

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Glasögonbågar av plast eller oädel metall, avsedda att användas för tillverkning av glasögon för synkorrektion (1)

1.7–31.12

2 900 000 styck

0

---

(1)  Tullbefrielse på de villkor som anges i artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

---

BILAGA II

DE UNIONSTULLKVOTER SOM AVSES I ARTIKEL 1.2

| Löpnr | KN-nummer | Taricnr | Varubeskrivning | Kvotperiod | Kvot | Kvottullsats (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioxid, inbegripet blå volframoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8) | 1.1–31.12 | 12 000 ton | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Polyvinylalkohol, även innehållande ohydrolyserade acetatgrupper | 1.1–31.12 | 18 000 ton | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Eldfasta murstenar






  — | som är längre än 300 mm |

Löpnr

KN-nummer

Taricnr

Varubeskrivning

Kvotperiod

Kvot

Kvottullsats (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioxid, inbegripet blå volframoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8)

1.1–31.12

12 000 ton

0

09.2639

3905 30 00

Polyvinylalkohol, även innehållande ohydrolyserade acetatgrupper

1.1–31.12

18 000 ton

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Eldfasta murstenar

—

som är längre än 300 mm

| — | som innehåller högst 1 viktprocent TiO2 |
| --- | --- |

—

som innehåller högst 1 viktprocent TiO2

| — | som innehåller högst 0,4 viktprocent Al2O3 |
| --- | --- |

—

som innehåller högst 0,4 viktprocent Al2O3

| — | vars volymförändring är mindre än 9 % vid 1700 °C |
| --- | --- |

—

vars volymförändring är mindre än 9 % vid 1700 °C

1.1–31.12

225 ton

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Hopskjutbara handtag av aluminium, avsedda att användas för tillverkning av resgods (1)

1.7–31.12

800 000 styck

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Cykelramar av kolfiber och konstharts, målade, lackerade och/eller polerade, för användning vid tillverkning av cyklar (1)

1.1–31.12

125 000 styck

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Cykelframgafflar, av kolfiber och konstharts, målade, lackerade och/eller polerade, för användning vid tillverkning av cyklar (1)

1.1–31.12

97 000 styck

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Omonterade glaslinser, prismor och sammanfogade element, avsedda att användas för tillverkning eller reparation av varor enligt nr 9002, 9005, 9013 10 och 9015 (1)

1.1–31.12

5 000 000 styck

0

---

(1)  Tullbefrielse på de villkor som anges i artiklarna 291–300 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 714/2014

av den 25 juni 2014

om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för grekisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2014 (2) fastställs kvoter för 2014.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2014 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2014 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  I rådets förordning (EU) nr 43/2014 av den 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland |
| Bestånd | BFT/AE45WM |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus Thynnus) |
| Område | Atlanten öster om 45° V, och Medelhavet |
| Datum | 28.3.2014 |

Nr

07/TQ43

Medlemsstat

Grekland

Bestånd

BFT/AE45WM

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus Thynnus)

Område

Atlanten öster om 45° V, och Medelhavet

Datum

28.3.2014

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 715/2014

av den 26 juni 2014

om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket vad gäller förteckningen över de variabler som ska samlas in i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket (1), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1166/2008 föreskrivs ett program med undersökningar om jordbrukets struktur fram till 2016. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1166/2008 föreskrivs ett program med undersökningar om jordbrukets struktur fram till 2016.

| (2) | Det behöver samlas in uppgifter för att övervaka genomförandet av de åtgärder som hänger samman med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Dessutom behöver uppgifter samlas in för att man ska kunna övervaka genomförandet av landsbygdsutvecklingsåtgärder (2). |
| --- | --- |

(2)

Det behöver samlas in uppgifter för att övervaka genomförandet av de åtgärder som hänger samman med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Dessutom behöver uppgifter samlas in för att man ska kunna övervaka genomförandet av landsbygdsutvecklingsåtgärder (2).

| (3) | Det saknas statistik över de enskilda jordbruksföretagens användning av näringsämnen, bevattning och produktionsmetoder inom jordbruket som är kopplad till uppgifter om företagsstrukturen. Därför behöver datainsamlingen om närings- och vattenanvändningen samt produktionsmetoderna inom jordbruket förbättras så att man får ytterligare statistik för att utarbeta en politik för miljövänligt jordbruk och för att höja kvaliteten på miljöindikatorerna för jordbruket. |
| --- | --- |

(3)

Det saknas statistik över de enskilda jordbruksföretagens användning av näringsämnen, bevattning och produktionsmetoder inom jordbruket som är kopplad till uppgifter om företagsstrukturen. Därför behöver datainsamlingen om närings- och vattenanvändningen samt produktionsmetoderna inom jordbruket förbättras så att man får ytterligare statistik för att utarbeta en politik för miljövänligt jordbruk och för att höja kvaliteten på miljöindikatorerna för jordbruket.

| (4) | Ändringen av variabelförteckningen bygger på principen att bördan överlag kommer att förbli oförändrad, eftersom de variabler som är föråldrade på grund av ändringar i den relevanta lagstiftningen eller variabler som undantagsvis inte tagits med 2016 utgår medan andra tillkommer, huvudsakligen beroende på ökade eller ändrade behov av jordbruksstatistik med anledning av den nya gemensamma jordbrukspolitiken inför 2020, särskilt med hänsyn till förbättrad miljöprestanda och nödvändig information i samband med detta om miljövänligt jordbruk, och även med tanke på att nivån på EU:s finansiella bidrag till undersökningen förblir oförändrat. |
| --- | --- |

(4)

Ändringen av variabelförteckningen bygger på principen att bördan överlag kommer att förbli oförändrad, eftersom de variabler som är föråldrade på grund av ändringar i den relevanta lagstiftningen eller variabler som undantagsvis inte tagits med 2016 utgår medan andra tillkommer, huvudsakligen beroende på ökade eller ändrade behov av jordbruksstatistik med anledning av den nya gemensamma jordbrukspolitiken inför 2020, särskilt med hänsyn till förbättrad miljöprestanda och nödvändig information i samband med detta om miljövänligt jordbruk, och även med tanke på att nivån på EU:s finansiella bidrag till undersökningen förblir oförändrat.

| (5) | Förordning (EG) nr 1166/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1166/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 1166/2008 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 321, 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

2

---

BILAGA

”BILAGA III

Förteckning över variabler i 2016 års undersökning om jordbrukets struktur

| VARIABLER | ENHETER/KATEGORIER |
| --- | --- |
| I.   Allmänna variabler |
| – | Jordbruksföretagets läge (1) |

VARIABLER

ENHETER/KATEGORIER

I.   Allmänna variabler

–

Jordbruksföretagets läge (1)

| – – | Nuts (2) 3-region |
| --- | --- |

– –

Nuts (2) 3-region

Nuts 3-kod

| – – | Ligger anläggningen i ett mindre gynnat område? |
| --- | --- |

– –

Ligger anläggningen i ett mindre gynnat område?

L/M/N (3)

| – | Jordbruksföretagets rättsliga form |
| --- | --- |

–

Jordbruksföretagets rättsliga form

| – – | Är företaget en enhet på allmänningar? |
| --- | --- |

– –

Är företaget en enhet på allmänningar?

Ja/Nej

| – – | Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på |
| --- | --- |

– –

Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på

| – – – | en fysisk person som är ensamföretagare, med ett oberoende företag? |
| --- | --- |

– – –

en fysisk person som är ensamföretagare, med ett oberoende företag?

Ja/Nej

| – – – – | Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare? |
| --- | --- |

– – – –

Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare?

Ja/Nej

| – – – – – | Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj? |
| --- | --- |

– – – – –

Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj?

Ja/Nej

| – – – – – | Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka? |
| --- | --- |

– – – – –

Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka?

Ja/Nej

| – – – | en eller flera fysiska personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag? |
| --- | --- |

– – –

en eller flera fysiska personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?

Ja/Nej

| – – – | en juridisk person? |
| --- | --- |

– – –

en juridisk person?

Ja/Nej

| – | Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem |
| --- | --- |

–

Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem

| – – | Utnyttjad jordbruksareal: |
| --- | --- |

– –

Utnyttjad jordbruksareal:

| – – – | som brukas med äganderätt |
| --- | --- |

– – –

som brukas med äganderätt

ha

| – – – | som brukas som arrende |
| --- | --- |

– – –

som brukas som arrende

ha

| – – – | som andelsbrukas eller brukas under andra former |
| --- | --- |

– – –

som andelsbrukas eller brukas under andra former

ha

| – – | allmänningar |
| --- | --- |

– –

allmänningar

ha

| – | Ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

–

Ekologiskt jordbruk

| – – | Bedriver företaget ekologiskt jordbruk? |
| --- | --- |

– –

Bedriver företaget ekologiskt jordbruk?

Ja/Nej

| – – | Närmare upplysningar (4) |
| --- | --- |

– –

Närmare upplysningar (4)

| – – – | Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen |
| --- | --- |

– – –

Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen

ha

| – – – | Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som ska certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen |
| --- | --- |

– – –

Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som ska certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen

ha

| – – – | Areal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen, eller är under omställning och ska certifieras: |
| --- | --- |

– – –

Areal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen, eller är under omställning och ska certifieras:

| – – – – | Spannmål till mognad (inklusive utsäde) |
| --- | --- |

– – – –

Spannmål till mognad (inklusive utsäde)

ha

| – – – – | Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) |
| --- | --- |

– – – –

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

ha

| – – – – | Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis) |
| --- | --- |

– – – –

Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis)

ha

| – – – – | Sockerbetor (exklusive utsäde) |
| --- | --- |

– – – –

Sockerbetor (exklusive utsäde)

ha

| – – – – | Oljeväxter |
| --- | --- |

– – – –

Oljeväxter

ha

| – – – – | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar |
| --- | --- |

– – – –

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar

ha

| – – – – | Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark |
| --- | --- |

– – – –

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

ha

| – – – – | Frukt- och bärodlingar |
| --- | --- |

– – – –

Frukt- och bärodlingar

ha

| – – – – | Citrusodlingar |
| --- | --- |

– – – –

Citrusodlingar

ha

| – – – – | Olivodlingar |
| --- | --- |

– – – –

Olivodlingar

ha

| – – – – | Vinodlingar |
| --- | --- |

– – – –

Vinodlingar

ha

| – – – – | Andra växter (textilväxter etc.), inklusive naturlig betesmark |
| --- | --- |

– – – –

Andra växter (textilväxter etc.), inklusive naturlig betesmark

ha

| – – – | Ekologiska produktionsmetoder som används för husdjursproduktionen och som är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen: |
| --- | --- |

– – –

Ekologiska produktionsmetoder som används för husdjursproduktionen och som är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska unionen:

| – – – – | Nötkreatur |
| --- | --- |

– – – –

Nötkreatur

Antal djur

| – – – – | Svin |
| --- | --- |

– – – –

Svin

Antal djur

| – – – – | Får och getter |
| --- | --- |

– – – –

Får och getter

Antal djur

| – – – – | Fjäderfä |
| --- | --- |

– – – –

Fjäderfä

Antal djur

| – – – – | Andra djur |
| --- | --- |

– – – –

Andra djur

Ja/Nej

| – – | Avsättning för jordbruksföretagets produktion: |
| --- | --- |

– –

Avsättning för jordbruksföretagets produktion:

| – – – | Hushållet konsumerar mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion |
| --- | --- |

– – –

Hushållet konsumerar mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion

Ja/Nej

| – – – | Direktförsäljning till konsumenter utgör mer än 50 % av företagets totala försäljning |
| --- | --- |

– – –

Direktförsäljning till konsumenter utgör mer än 50 % av företagets totala försäljning

Ja/Nej

II.   Mark

| – | Åkermark |
| --- | --- |

–

Åkermark

| – – | Spannmål till mognad (inklusive utsäde): |
| --- | --- |

– –

Spannmål till mognad (inklusive utsäde):

| – – – | Vanligt vete och spelt |
| --- | --- |

– – –

Vanligt vete och spelt

ha

| – – – | Durumvete |
| --- | --- |

– – –

Durumvete

ha

| – – – | Råg |
| --- | --- |

– – –

Råg

ha

| – – – | Korn |
| --- | --- |

– – –

Korn

ha

| – – – | Havre |
| --- | --- |

– – –

Havre

ha

| – – – | Majs |
| --- | --- |

– – –

Majs

ha

| – – – | Ris |
| --- | --- |

– – –

Ris

ha

| – – – | Övrig spannmål till mognad |
| --- | --- |

– – –

Övrig spannmål till mognad

ha

| – – | Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) |
| --- | --- |

– –

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

ha

| – – – | varav ärter, åkerbönor och sötlupiner |
| --- | --- |

– – –

varav ärter, åkerbönor och sötlupiner

ha

| – – | Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis) |
| --- | --- |

– –

Potatis (inklusive tidig potatis och utsädespotatis)

ha

| – – | Sockerbetor (exklusive utsäde) |
| --- | --- |

– –

Sockerbetor (exklusive utsäde)

ha

| – – | Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde) |
| --- | --- |

– –

Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde)

ha

| – – | Industrigrödor: |
| --- | --- |

– –

Industrigrödor:

| – – – | Tobak |
| --- | --- |

– – –

Tobak

ha

| – – – | Humle |
| --- | --- |

– – –

Humle

ha

| – – – | Bomull |
| --- | --- |

– – –

Bomull

ha

| – – – | Raps och rybs |
| --- | --- |

– – –

Raps och rybs

ha

| – – – | Solrosor |
| --- | --- |

– – –

Solrosor

ha

| – – – | Sojabönor |
| --- | --- |

– – –

Sojabönor

ha

| – – – | Oljelin |
| --- | --- |

– – –

Oljelin

ha

| – – – | Andra oljeväxter |
| --- | --- |

– – –

Andra oljeväxter

ha

| – – – | Lin |
| --- | --- |

– – –

Lin

ha

| – – – | Hampa |
| --- | --- |

– – –

Hampa

ha

| – – – | Andra fiberväxter |
| --- | --- |

– – –

Andra fiberväxter

ha

| – – – | Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter |
| --- | --- |

– – –

Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter

ha

| – – – | Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe |
| --- | --- |

– – –

Andra industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe

ha

| – – | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar, varav: |
| --- | --- |

– –

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar, varav:

| – – – | På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) |
| --- | --- |

– – –

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

ha

| – – – – | I kombination med jordbruksgrödor |
| --- | --- |

– – – –

I kombination med jordbruksgrödor

ha

| – – – – | Handelsträdgårdsodling |
| --- | --- |

– – – –

Handelsträdgårdsodling

ha

| – – – | I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) |
| --- | --- |

– – –

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

ha

| – – | Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor): |
| --- | --- |

– –

Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor):

| – – – | På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) |
| --- | --- |

– – –

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

ha

| – – – | I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) |
| --- | --- |

– – –

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

ha

| – – | Grödor som skördas som grönfoder: |
| --- | --- |

– –

Grödor som skördas som grönfoder:

| – – – | Slåtter- och betesvall på åker |
| --- | --- |

– – –

Slåtter- och betesvall på åker

ha

| – – – | Andra grödor som skördas som grönfoder: |
| --- | --- |

– – –

Andra grödor som skördas som grönfoder:

| – – – – | Grönfodermajs |
| --- | --- |

– – – –

Grönfodermajs

ha

| – – – – | Baljväxter |
| --- | --- |

– – – –

Baljväxter

ha

| – – – – | Andra grödor som skördas som grönfoder och som inte är omnämnda på annat ställe |
| --- | --- |

– – – –

Andra grödor som skördas som grönfoder och som inte är omnämnda på annat ställe

ha

| – – | Utsäde och sättplantor för åkermark |
| --- | --- |

– –

Utsäde och sättplantor för åkermark

ha

| – – | Övriga grödor på åkermark |
| --- | --- |

– –

Övriga grödor på åkermark

ha

| – – | Träda |
| --- | --- |

– –

Träda

ha

| – | Köksträdgårdar |
| --- | --- |

–

Köksträdgårdar

ha

| – | Permanent gräsmark |
| --- | --- |

–

Permanent gräsmark

ha

| – – | Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark |
| --- | --- |

– –

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

ha

| – – | Naturlig betesmark |
| --- | --- |

– –

Naturlig betesmark

ha

| – – | Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag |
| --- | --- |

– –

Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag

ha

| – | Fleråriga odlingar |
| --- | --- |

–

Fleråriga odlingar

| – – | Frukt- och bärodlingar |
| --- | --- |

– –

Frukt- och bärodlingar

ha

| – – – | Fruktarter, varav: |
| --- | --- |

– – –

Fruktarter, varav:

ha

| – – – – | Frukter i tempererat klimat |
| --- | --- |

– – – –

Frukter i tempererat klimat

ha

| – – – – | Frukter i subtropiska klimatzoner |
| --- | --- |

– – – –

Frukter i subtropiska klimatzoner

ha

| – – – | Bärarter |
| --- | --- |

– – –

Bärarter

ha

| – – – | Nötter |
| --- | --- |

– – –

Nötter

ha

| – – | Citrusodlingar |
| --- | --- |

– –

Citrusodlingar

ha

| – – | Olivodlingar |
| --- | --- |

– –

Olivodlingar

ha

| – – – | som normalt producerar bordsoliver |
| --- | --- |

– – –

som normalt producerar bordsoliver

ha

| – – – | som normalt producerar oliver för produktion av olivolja |
| --- | --- |

– – –

som normalt producerar oliver för produktion av olivolja

ha

| – – | Vinodlingar, vars produkter normalt används för |
| --- | --- |

– –

Vinodlingar, vars produkter normalt används för

ha

| – – – | Kvalitetsvin |
| --- | --- |

– – –

Kvalitetsvin

ha

| – – – | Andra viner |
| --- | --- |

– – –

Andra viner

ha

| – – – | Bordsdruvor |
| --- | --- |

– – –

Bordsdruvor

ha

| – – – | Russin |
| --- | --- |

– – –

Russin

ha

| – – | Plantskolor |
| --- | --- |

– –

Plantskolor

ha

| – – | Övriga fleråriga grödor |
| --- | --- |

– –

Övriga fleråriga grödor

ha

| – – | Fleråriga grödor under glas |
| --- | --- |

– –

Fleråriga grödor under glas

ha

| – | Annan mark |
| --- | --- |

–

Annan mark

| – – | Outnyttjad jordbruksmark |
| --- | --- |

– –

Outnyttjad jordbruksmark

ha

| – – | Skogsmark |
| --- | --- |

– –

Skogsmark

ha

| – – – | varav skottskogar med kort omloppstid |
| --- | --- |

– – –

varav skottskogar med kort omloppstid

ha

| – – | Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg m.m.) |
| --- | --- |

– –

Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg m.m.)

ha

| – | Svamp |
| --- | --- |

–

Svamp

ha

| – | Energigrödor |
| --- | --- |

–

Energigrödor

ha

| – | Bevattning |
| --- | --- |

–

Bevattning

| – – | Bevattnad areal |
| --- | --- |

– –

Bevattnad areal

| – – – | Total areal med bevattningsmöjlighet |
| --- | --- |

– – –

Total areal med bevattningsmöjlighet

ha

| – – – | Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste 12 månaderna |
| --- | --- |

– – –

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste 12 månaderna

ha

| – – | Bevattningsmetoder |
| --- | --- |

– –

Bevattningsmetoder

| – – – | Ytbevattning (översvämning, fåror) |
| --- | --- |

– – –

Ytbevattning (översvämning, fåror)

Ja/Nej

| – – – | Bevattning med sprinklers |
| --- | --- |

– – –

Bevattning med sprinklers

Ja/Nej

| – – – | Droppbevattning |
| --- | --- |

– – –

Droppbevattning

Ja/Nej

| – – | Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget |
| --- | --- |

– –

Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget

| – – – | Grundvatten på företaget |
| --- | --- |

– – –

Grundvatten på företaget

Ja/Nej

| – – – | Ytvatten på företaget (gölar eller dammar) |
| --- | --- |

– – –

Ytvatten på företaget (gölar eller dammar)

Ja/Nej

| – – – | Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför företaget |
| --- | --- |

– – –

Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför företaget

Ja/Nej

| – – – | Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför företaget |
| --- | --- |

– – –

Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför företaget

Ja/Nej

| – – – | Andra källor |
| --- | --- |

– – –

Andra källor

Ja/Nej

III.   Husdjur

| – | Hästdjur |
| --- | --- |

–

Hästdjur

Antal djur

| – | Nötkreatur: |
| --- | --- |

–

Nötkreatur:

| – – | Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor |
| --- | --- |

– –

Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor

Antal djur

| – – | Tjurar och stutar, minst ett år men under två år |
| --- | --- |

– –

Tjurar och stutar, minst ett år men under två år

Antal djur

| – – | Kvigor, minst ett år men under två år |
| --- | --- |

– –

Kvigor, minst ett år men under två år

Antal djur

| – – | Tjurar och stutar, två år och äldre |
| --- | --- |

– –

Tjurar och stutar, två år och äldre

Antal djur

| – – | Kvigor, två år och äldre |
| --- | --- |

– –

Kvigor, två år och äldre

Antal djur

| – – | Mjölkkor |
| --- | --- |

– –

Mjölkkor

Antal djur

| – – | Övriga kor |
| --- | --- |

– –

Övriga kor

Antal djur

| – | Får och getter: |
| --- | --- |

–

Får och getter:

| – – | Får (alla åldrar) |
| --- | --- |

– –

Får (alla åldrar)

Antal djur

| – – – | Avelstackor |
| --- | --- |

– – –

Avelstackor

Antal djur

| – – – | Övriga får |
| --- | --- |

– – –

Övriga får

Antal djur

| – – | Getter (alla åldrar) |
| --- | --- |

– –

Getter (alla åldrar)

Antal djur

| – – – | Avelshonor |
| --- | --- |

– – –

Avelshonor

Antal djur

| – – – | Övriga getter |
| --- | --- |

– – –

Övriga getter

Antal djur

| – | Svin: |
| --- | --- |

–

Svin:

| – – | Smågrisar som väger mindre än 20 kg |
| --- | --- |

– –

Smågrisar som väger mindre än 20 kg

Antal djur

| – – | Avelssuggor som väger 50 kg eller mer |
| --- | --- |

– –

Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

Antal djur

| – – | Övriga svin |
| --- | --- |

– –

Övriga svin

Antal djur

| – | Fjäderfä: |
| --- | --- |

–

Fjäderfä:

| – – | Slaktkycklingar |
| --- | --- |

– –

Slaktkycklingar

Antal djur

| – – | Värphöns |
| --- | --- |

– –

Värphöns

Antal djur

| – – | Annat fjäderfä: |
| --- | --- |

– –

Annat fjäderfä:

Antal djur

| – – – | Kalkoner |
| --- | --- |

– – –

Kalkoner

Antal djur

| – – – | Ankor |
| --- | --- |

– – –

Ankor

Antal djur

| – – – | Gäss |
| --- | --- |

– – –

Gäss

Antal djur

| – – – | Struts |
| --- | --- |

– – –

Struts

Antal djur

| – – – | Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe |
| --- | --- |

– – –

Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe

Antal djur

| – | Kaniner, avelshonor |
| --- | --- |

–

Kaniner, avelshonor

Antal djur

| – | Bin |
| --- | --- |

–

Bin

Bikupor

| – | Övriga husdjur, som inte är omnämnda på annat ställe |
| --- | --- |

–

Övriga husdjur, som inte är omnämnda på annat ställe

Ja/Nej

IV.   Arbetskraft

| IV.i) | Jordbruksarbete inom företaget |
| --- | --- |

IV.i)

| – | Företagare |
| --- | --- |

–

Företagare

| – – | Kön |
| --- | --- |

– –

Kön

Man/Kvinna

| – – | Ålder |
| --- | --- |

– –

Ålder

Åldersintervall (5)

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 1 (6)

| – | Driftsledare |
| --- | --- |

–

Driftsledare

| – – | Kön |
| --- | --- |

– –

Kön

Man/Kvinna

| – – | Ålder |
| --- | --- |

– –

Ålder

Åldersintervall (5)

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 2 (7)

| – | Driftsledarens utbildning |
| --- | --- |

–

Driftsledarens utbildning

| – – | Driftsledarens lantbruksutbildning |
| --- | --- |

– –

Driftsledarens lantbruksutbildning

Utbildningskoder (8)

| – – | Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna |
| --- | --- |

– –

Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna

Ja/Nej

| – | Medlemmar av ensamföretagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män |
| --- | --- |

–

Medlemmar av ensamföretagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 2

| – | Medlemmar av ensamföretagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: kvinnor |
| --- | --- |

–

Medlemmar av ensamföretagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: kvinnor

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 2

| – | Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: män |
| --- | --- |

–

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: män

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 2

| – | Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: kvinnor |
| --- | --- |

–

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: kvinnor

| – – | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

% av årsverke i intervall 2

| – | Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt: män och kvinnor |
| --- | --- |

–

Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt: män och kvinnor

Hela arbetsdagar

| IV.ii) | Annan inkomstbringande verksamhet: Annat arbete på företaget än jordbruksarbete (som inte har direkt anknytning till jordbruksföretaget) samt arbete utanför företaget |
| --- | --- |

IV.ii)

| – | Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av företagare som samtidigt är driftsledare: |
| --- | --- |

–

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av företagare som samtidigt är driftsledare:

H/B/I (9)

| – | Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en ensamföretagares övriga familjemedlemmar: huvudsyssla |
| --- | --- |

–

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en ensamföretagares övriga familjemedlemmar: huvudsyssla

Antal personer

| – | Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en ensamföretagares övriga familjemedlemmar: bisyssla |
| --- | --- |

–

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en ensamföretagares övriga familjemedlemmar: bisyssla

Antal personer

V.   Annan inkomstbringande verksamhet på jordbruksföretaget (med direkt anknytning till jordbruksföretaget)

| V.i) | Förteckning över annan inkomstbringande verksamhet |
| --- | --- |

V.i)

| – | Tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster |
| --- | --- |

–

Tillhandahållande av hälsovård, sociala tjänster eller utbildningstjänster

Ja/Nej

| – | Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter |
| --- | --- |

–

Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter

Ja/Nej

| – | Hantverk |
| --- | --- |

–

Hantverk

Ja/Nej

| – | Vidareförädling av gårdsprodukter |
| --- | --- |

–

Vidareförädling av gårdsprodukter

Ja/Nej

| – | Produktion av förnybar energi |
| --- | --- |

–

Produktion av förnybar energi

Ja/Nej

| – | Vidareförädling av trä (t.ex. sågning) |
| --- | --- |

–

Vidareförädling av trä (t.ex. sågning)

Ja/Nej

| – | Vattenbruk |
| --- | --- |

–

Vattenbruk

Ja/Nej

| – | Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används) |
| --- | --- |

–

Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används)

| – – | Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning) |
| --- | --- |

– –

Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning)

Ja/Nej

| – – | Annat arbete än jordbruksarbete |
| --- | --- |

– –

Annat arbete än jordbruksarbete

Ja/Nej

| – | Skogsbruk |
| --- | --- |

–

Skogsbruk

Ja/Nej

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Ja/Nej

| – | Vem deltar i arbetet? |
| --- | --- |

–

Vem deltar i arbetet?

| – – | Företagaren som samtidigt är driftsledare |
| --- | --- |

– –

Företagaren som samtidigt är driftsledare

H/B/I (9)

| – – | Andra medlemmar av ensamföretagarens familj, som deras huvudsyssla |
| --- | --- |

– –

Andra medlemmar av ensamföretagarens familj, som deras huvudsyssla

Antal personer

| – – | Andra medlemmar av ensamföretagarens familj, som deras bisyssla |
| --- | --- |

– –

Andra medlemmar av ensamföretagarens familj, som deras bisyssla

Antal personer

| – – | Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras huvudsyssla |
| --- | --- |

– –

Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras huvudsyssla

Antal personer

| – – | Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras bisyssla |
| --- | --- |

– –

Annan arbetskraft som stadigvarande arbetar på jordbruksföretaget, som deras bisyssla

Antal personer

| V.ii) | Betydelsen av den andra inkomstbringande verksamheten med direkt anknytning till jordbruksföretaget |
| --- | --- |

V.ii)

| – | Andel av värdet av jordbruksföretagets omsättning |
| --- | --- |

–

Andel av värdet av jordbruksföretagets omsättning

Procentintervall (10)

VI.   Stöd till landsbygdsutveckling

| – | Jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren (11) |
| --- | --- |

–

Jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren (11)

Ja/Nej

| – – | Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel |
| --- | --- |

– –

Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel

Ja/Nej

| – – | Stöd kopplat till Natura 2000 och ramdirektivet om vatten (12) |
| --- | --- |

– –

Stöd kopplat till Natura 2000 och ramdirektivet om vatten (12)

Ja/Nej

| – – | Stöd för miljö- och klimatvänligt jordbruk |
| --- | --- |

– –

Stöd för miljö- och klimatvänligt jordbruk

Ja/Nej

| – – | Ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

– –

Ekologiskt jordbruk

Ja/Nej

| – – | Stöd för djurens välbefinnande |
| --- | --- |

– –

Stöd för djurens välbefinnande

Ja/Nej

| – – | Investeringar i fysiska tillgångar |
| --- | --- |

– –

Investeringar i fysiska tillgångar

Ja/Nej

| – – | Förebyggande av skador på och återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer |
| --- | --- |

– –

Förebyggande av skador på och återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer

Ja/Nej

| – – | Jordbruks- och affärsutveckling |
| --- | --- |

– –

Jordbruks- och affärsutveckling

Ja/Nej

| – – | Investeringar i skogsområdesutveckling och skogsbruksföretagens överlevnad |
| --- | --- |

– –

Investeringar i skogsområdesutveckling och skogsbruksföretagens överlevnad

Ja/Nej

| – – | Beskogning och skapande av skogsmark |
| --- | --- |

– –

Beskogning och skapande av skogsmark

Ja/Nej

| – – | Upprättande av skogsjordbruk |
| --- | --- |

– –

Upprättande av skogsjordbruk

Ja/Nej

| – – | Förebyggande av och återställande efter skador på skogar |
| --- | --- |

– –

Förebyggande av och återställande efter skador på skogar

Ja/Nej

| – – | Investeringar för att förbättra skogarnas klimattålighet och miljövärde |
| --- | --- |

– –

Investeringar för att förbättra skogarnas klimattålighet och miljövärde

Ja/Nej

| – – | Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och saluföring av skogsprodukter |
| --- | --- |

– –

Investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och saluföring av skogsprodukter

Ja/Nej

| – – | Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar |
| --- | --- |

– –

Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar

Ja/Nej

| – – | Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd |
| --- | --- |

– –

Tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd

Ja/Nej

| – – | Riskhantering |
| --- | --- |

– –

Riskhantering

Ja/Nej

VII.   Jordbruksföretagens metoder för markvård och gödselhantering

| – | Jordbearbetningsmetoder (13) på åkermark (friland) |
| --- | --- |

–

Jordbearbetningsmetoder (13) på åkermark (friland)

| – – | Konventionell jordbearbetning |
| --- | --- |

– –

Konventionell jordbearbetning

ha

| – – | Skonsam jordbearbetning |
| --- | --- |

– –

Skonsam jordbearbetning

ha

| – – | Ingen jordbearbetning (exklusive åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter) |
| --- | --- |

– –

Ingen jordbearbetning (exklusive åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter)

ha

| – | Marktäckning (14) på åkermark (friland) |
| --- | --- |

–

Marktäckning (14) på åkermark (friland)

| – – | Normala vintergrödor |
| --- | --- |

– –

Normala vintergrödor

ha

| – – | Täckgröda eller fånggröda |
| --- | --- |

– –

Täckgröda eller fånggröda

ha

| – – | Växtrester |
| --- | --- |

– –

Växtrester

ha

| – – | Bar mark |
| --- | --- |

– –

Bar mark

ha

| – – | Åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter |
| --- | --- |

– –

Åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter

ha

| – | Växtföljd på åkermark |
| --- | --- |

–

Växtföljd på åkermark

| – – | Andel åkermark som ingår i växtföljden |
| --- | --- |

– –

Andel åkermark som ingår i växtföljden

Åkerareal (procentintervall) (15)

| – | Areal med ekologiskt fokus – total areal med åkerkanter, buffertzoner, häckar, träd, mark i träda, biotoper, beskogad areal och bibehållna landskapselement |
| --- | --- |

–

Areal med ekologiskt fokus – total areal med åkerkanter, buffertzoner, häckar, träd, mark i träda, biotoper, beskogad areal och bibehållna landskapselement

ha (16)

| – | Gödslingsteknik |
| --- | --- |

–

Gödslingsteknik

| – – | Bredspridning |
| --- | --- |

– –

Bredspridning

| – – – | Ingen nedbrukning |
| --- | --- |

– – –

Ingen nedbrukning

Gödselandel (procentintervall) (17)

| – – – | Nedbrukning inom fyra timmar |
| --- | --- |

– – –

Nedbrukning inom fyra timmar

Gödselandel (procentintervall)

| – – – | Nedbrukning efter fyra timmar |
| --- | --- |

– – –

Nedbrukning efter fyra timmar

Gödselandel (procentintervall)

| – – | Bandspridning |
| --- | --- |

– –

Bandspridning

| – – – | Med släpslang |
| --- | --- |

– – –

Med släpslang

Gödselandel (procentintervall)

| – – – | Med släpfot |
| --- | --- |

– – –

Med släpfot

Gödselandel (procentintervall)

| – – | Myllning |
| --- | --- |

– –

Myllning

| – – – | Ytmyllning/öppen skåra |
| --- | --- |

– – –

Ytmyllning/öppen skåra

Gödselandel (procentintervall)

| – – – | Djupmyllning/täckt skåra |
| --- | --- |

– – –

Djupmyllning/täckt skåra

Gödselandel (procentintervall)

| – | Import/export av gödsel till/från jordbruksföretaget |
| --- | --- |

–

Import/export av gödsel till/från jordbruksföretaget

| – – | Total gödselframställning som exporteras från företaget |
| --- | --- |

– –

Total gödselframställning som exporteras från företaget

Ton

| – – | Gödsel som importeras till jordbruksföretaget |
| --- | --- |

– –

Gödsel som importeras till jordbruksföretaget

Ton

---

(1)  Geografiska koordinater ska inte tillhandahållas 2016.

1

(2)  Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter.

2

(3)  L – mindre gynnat område som inte är bergsområde; M – mindre gynnat bergsområde; N – normalt område (som inte är ett mindre gynnat område). Denna indelning kan komma att ändras beroende på utvecklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2020.

3

(4)  Detta avsnitt ska endast fyllas i om svaret på föregående fråga är ja.

4

(5)  Åldersintervall: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör–24 år), (25–34), (35–39), (40–44), (45–54), (55–64) (65 och äldre).

5

(6)  I procent av årsverke, intervall 1: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

6

(7)  I procent av årsverke, intervall 2: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

7

(8)  Utbildningskoder: (endast praktisk erfarenhet av jordbruk), (grundläggande lantbruksutbildning), (högre lantbruksutbildning).

8

(9)  H – huvudsyssla, B – bisyssla, I – inte involverad.

9

(10)  Procentintervall: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100).

10

(11)  Landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487) – dessa uppgifter bör gå att få från administrativa källor.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Åkerareal (friland) med konventionell jordbearbetning + åkerareal (friland) med skonsam jordbearbetning + åkerareal (friland) utan jordbearbetning + åkerareal (friland) som är täckt av fleråriga växter = total åkerareal (friland)

13

(14)  Åkerareal (friland) med normala vintergrödor + åkerareal (friland) med täckgröda eller fånggröda + åkerareal (friland) med växtrester + åkerareal (friland) med bar mark + åkerareal (friland) med fleråriga växter = total åkerareal (friland)

14

(15)  Procentintervall för åkerareal: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).

15

(16)  Ska endast redovisas av företag med mer än 15 ha åkermark.

16

(17)  Procentandel av all gödsel som sprids med den särskilda tekniken: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).”

17

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 716/2014

av den 27 juni 2014

om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (1), särskilt artikel 15a.3, och

av följande skäl:

| (1) | Forsknings- och utvecklingsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development – Sesar) syftar till att modernisera flygledningstjänsten (ATM) i Europa och är den tekniska pelaren i det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att före 2030 förse unionen med en högpresterande flygledningsinfrastruktur som möjliggör en säker och miljövänlig drift och utveckling av luftfarten. |
| --- | --- |

(1)

Forsknings- och utvecklingsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Single European Sky Air Traffic Management Research and Development – Sesar) syftar till att modernisera flygledningstjänsten (ATM) i Europa och är den tekniska pelaren i det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att före 2030 förse unionen med en högpresterande flygledningsinfrastruktur som möjliggör en säker och miljövänlig drift och utveckling av luftfarten.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 (2) fastställs krav med avseende på innehållet i gemensamma projekt och deras utarbetande, antagande, genomförande och övervakning. I den genomförandeförordningen föreskrivs att gemensamma projekt ska genomföras på grundval av införandeprogrammet genom genomförandeprojekt som samordnas av införandeförvaltare. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 (2) fastställs krav med avseende på innehållet i gemensamma projekt och deras utarbetande, antagande, genomförande och övervakning. I den genomförandeförordningen föreskrivs att gemensamma projekt ska genomföras på grundval av införandeprogrammet genom genomförandeprojekt som samordnas av införandeförvaltare.

| (3) | Enligt genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 syftar ett gemensamt projekt till att i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt införa ATM-funktionaliteter som är mogna för genomförande och som bidrar till uppnåendet av de viktigaste operativa förändringar som identifierades i den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (ATM-generalplanen). Endast ATM-funktionaliteter som kräver synkroniserat införande och som i hög grad bidrar till EU-täckande prestationsmål ska ingå i ett gemensamt projekt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 syftar ett gemensamt projekt till att i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt införa ATM-funktionaliteter som är mogna för genomförande och som bidrar till uppnåendet av de viktigaste operativa förändringar som identifierades i den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (ATM-generalplanen). Endast ATM-funktionaliteter som kräver synkroniserat införande och som i hög grad bidrar till EU-täckande prestationsmål ska ingå i ett gemensamt projekt.

| (4) | På begäran av kommissionen utarbetade det gemensamma företaget Sesar ett preliminärt utkast till det första gemensamma projektet, kallat det gemensamma pilotprojektet. |
| --- | --- |

(4)

På begäran av kommissionen utarbetade det gemensamma företaget Sesar ett preliminärt utkast till det första gemensamma projektet, kallat det gemensamma pilotprojektet.

| (5) | Det preliminära utkastet analyserades och granskades av kommissionen, med bistånd av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiska försvarsbyrån, nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning, Eurocontrol, de europeiska standardiseringsorganisationerna och Europeiska organisationen för civil flygplansutrustning (Eurocae). |
| --- | --- |

(5)

Det preliminära utkastet analyserades och granskades av kommissionen, med bistånd av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiska försvarsbyrån, nätverksförvaltaren, organet för prestationsgranskning, Eurocontrol, de europeiska standardiseringsorganisationerna och Europeiska organisationen för civil flygplansutrustning (Eurocae).

| (6) | Kommissionen genomförde därefter en oberoende global kostnadsnyttoanalys och lämpliga samråd med medlemsstaterna och berörda aktörer. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen genomförde därefter en oberoende global kostnadsnyttoanalys och lämpliga samråd med medlemsstaterna och berörda aktörer.

| (7) | Med det som underlag utarbetade kommissionen ett förslag om det gemensamma pilotprojektet. I enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 godkände användargruppen för civilt luftrum förslaget den 30 april 2014, leverantörerna av flygtrafiktjänster godkände förslaget den 30 april 2014, flygplatsoperatörerna godkände förslaget den 29 april 2014, nätverksförvaltaren godkände förslaget den 25 april 2014, och de europeiska nationella väderinstituten godkände förslaget den 30 april 2014. |
| --- | --- |

(7)

Med det som underlag utarbetade kommissionen ett förslag om det gemensamma pilotprojektet. I enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 godkände användargruppen för civilt luftrum förslaget den 30 april 2014, leverantörerna av flygtrafiktjänster godkände förslaget den 30 april 2014, flygplatsoperatörerna godkände förslaget den 29 april 2014, nätverksförvaltaren godkände förslaget den 25 april 2014, och de europeiska nationella väderinstituten godkände förslaget den 30 april 2014.

| (8) | I det gemensamma pilotprojektet identifieras sex ATM-funktionaliteter, nämligen Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet, Flygplatsens integration och genomströmning, Flexibel luftrumsplanering och fri rutt, Nätverkssamverkan, Systemövergripande informationshantering, och Initialt informationsutbyte för flygbana. Genomförandet av dessa sex ATM-funktionaliteter bör göras obligatoriskt. |
| --- | --- |

(8)

I det gemensamma pilotprojektet identifieras sex ATM-funktionaliteter, nämligen Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet, Flygplatsens integration och genomströmning, Flexibel luftrumsplanering och fri rutt, Nätverkssamverkan, Systemövergripande informationshantering, och Initialt informationsutbyte för flygbana. Genomförandet av dessa sex ATM-funktionaliteter bör göras obligatoriskt.

| (9) | Funktionaliteten Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet förväntas förbättra precisionen i ankommande flygbanor och underlätta sekvenseringen av trafiken i ett tidigare skede, vilket minskar bränsleförbrukningen och miljöpåverkan vid start och landning. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

(9)

Funktionaliteten Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet förväntas förbättra precisionen i ankommande flygbanor och underlätta sekvenseringen av trafiken i ett tidigare skede, vilket minskar bränsleförbrukningen och miljöpåverkan vid start och landning. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.

| (10) | Funktionaliteten Flygplatsens integration och genomströmning förväntas förbättra säkerheten och genomströmningen på banan, vilket ger fördelar som lägre bränsleförbrukning, färre förseningar och ökad flygplatskapacitet. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

(10)

Funktionaliteten Flygplatsens integration och genomströmning förväntas förbättra säkerheten och genomströmningen på banan, vilket ger fördelar som lägre bränsleförbrukning, färre förseningar och ökad flygplatskapacitet. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Trafiksynkronisering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.

| (11) | Funktionaliteten Flexibel luftrumsplanering och fri rutt förväntas ge effektivare användning av luftrummet, vilket ger betydande fördelar i form av lägre bränsleförbrukning och färre och kortare förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

(11)

Funktionaliteten Flexibel luftrumsplanering och fri rutt förväntas ge effektivare användning av luftrummet, vilket ger betydande fördelar i form av lägre bränsleförbrukning och färre och kortare förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen.

| (12) | Funktionaliteten Nätverkssamverkan förväntas förbättra kvaliteten på och punktligheten hos den nätverksinformation som delas av alla ATM-aktörer, vilket ger betydande fördelar för flygtrafiktjänster i form av ökad produktivitet och kostnadsbesparingar tack vare färre förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Nätverkssamverkan & dynamisk kapacitetsbalansering” enligt definitionen i ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

(12)

Funktionaliteten Nätverkssamverkan förväntas förbättra kvaliteten på och punktligheten hos den nätverksinformation som delas av alla ATM-aktörer, vilket ger betydande fördelar för flygtrafiktjänster i form av ökad produktivitet och kostnadsbesparingar tack vare färre förseningar. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”Nätverkssamverkan & dynamisk kapacitetsbalansering” enligt definitionen i ATM-generalplanen.

| (13) | Funktionaliteten Systemövergripande informationshantering (System Wide Information Management, SWIM) består av ett antal tjänster som tillhandahålls och utnyttjas via ett protokollbaserat internetnätverk genom system som stödjer SWIM, och förväntas ge betydande fördelar i form av ökad produktivitet hos flygtrafiktjänster. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”SWIM” enligt definitionen i ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

(13)

Funktionaliteten Systemövergripande informationshantering (System Wide Information Management, SWIM) består av ett antal tjänster som tillhandahålls och utnyttjas via ett protokollbaserat internetnätverk genom system som stödjer SWIM, och förväntas ge betydande fördelar i form av ökad produktivitet hos flygtrafiktjänster. Denna funktionalitet omfattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa ändringar” för nyckelfunktionen ”SWIM” enligt definitionen i ATM-generalplanen.

| (14) | Funktionaliteten Initialt informationsutbyte för flygbana med förbättrad flygdatabehandling förväntas förbättra förutsägbarheten i fråga om luftfartygens flygvägar vilket gynnar luftrummets användare, nätverksförvaltaren och leverantörer av flygtrafiktjänster tack vare färre taktiska ingrepp och förbättrad konfliktlösning. Detta förväntas förbättra flygtrafiktjänsternas produktivitet, spara flygbränsle och ge mindre variationer i förseningarna. Denna funktion innefattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa förändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen och stöder indirekt andra centrala funktioner som omfattas av övriga ATM-funktionaliteter genom användning av delad information om flygbanan. |
| --- | --- |

(14)

Funktionaliteten Initialt informationsutbyte för flygbana med förbättrad flygdatabehandling förväntas förbättra förutsägbarheten i fråga om luftfartygens flygvägar vilket gynnar luftrummets användare, nätverksförvaltaren och leverantörer av flygtrafiktjänster tack vare färre taktiska ingrepp och förbättrad konfliktlösning. Detta förväntas förbättra flygtrafiktjänsternas produktivitet, spara flygbränsle och ge mindre variationer i förseningarna. Denna funktion innefattar en del av Steg 1 ”Väsentliga operativa förändringar” för nyckelfunktionen ”Övergång från luftrumsbaserad till 4D-flygbanebaserad drift” enligt definitionen i ATM-generalplanen och stöder indirekt andra centrala funktioner som omfattas av övriga ATM-funktionaliteter genom användning av delad information om flygbanan.

| (15) | För att dra full nytta av det gemensamma pilotprojektet förväntas vissa operativa berörda parter från tredjeländer genomföra delar av pilotprojektet. Deras deltagande bör säkerställas av införandeförvaltare i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Deltagande av operativa berörda parter från tredjeländer påverkar inte behörighetsfördelningen när det gäller flygtrafiktjänster och ATM-funktionaliteter. |
| --- | --- |

(15)

För att dra full nytta av det gemensamma pilotprojektet förväntas vissa operativa berörda parter från tredjeländer genomföra delar av pilotprojektet. Deras deltagande bör säkerställas av införandeförvaltare i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Deltagande av operativa berörda parter från tredjeländer påverkar inte behörighetsfördelningen när det gäller flygtrafiktjänster och ATM-funktionaliteter.

| (16) | Som stöd till operativa berörda parter som berörs av införandet av ATM-funktionaliteter, bör kommissionen offentliggöra icke-bindande referensmaterial, som ska tillhandahållas av det gemensamma företaget, och utgöra underlag för standardiserings- och industrialiseringsfaserna, en färdplan för standardiserings- och regleringsbehov samt en global kostnads-nyttoanalys som stödjer det gemensamma pilotprojektet. Underlag kommer i tillämpliga fall att utarbetas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 552/2004 (3), bland annat med hjälp av nationella tillsynsmyndigheter i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(16)

Som stöd till operativa berörda parter som berörs av införandet av ATM-funktionaliteter, bör kommissionen offentliggöra icke-bindande referensmaterial, som ska tillhandahållas av det gemensamma företaget, och utgöra underlag för standardiserings- och industrialiseringsfaserna, en färdplan för standardiserings- och regleringsbehov samt en global kostnads-nyttoanalys som stödjer det gemensamma pilotprojektet. Underlag kommer i tillämpliga fall att utarbetas i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 552/2004 (3), bland annat med hjälp av nationella tillsynsmyndigheter i enlighet med den förordningen.

| (17) | Genomförandet av det gemensamma pilotprojektet bör övervakas med användande så långt som möjligt av befintliga övervakningsmekanismer och befintliga samrådsförfaranden så att alla operativa berörda parter involveras. |
| --- | --- |

(17)

Genomförandet av det gemensamma pilotprojektet bör övervakas med användande så långt som möjligt av befintliga övervakningsmekanismer och befintliga samrådsförfaranden så att alla operativa berörda parter involveras.

| (18) | Man bör inrätta lämpliga mekanismer för översynen av denna förordning som involverar genomförandeförvaltaren, som bör samordna och samarbeta med de enheter som avses i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013, det vill säga de nationella tillsynsmyndigheterna, militären, det gemensamma företaget Sesar, den nätverksansvarige och tillverkningsindustrin, i synnerhet för att göra det möjligt för kommissionen att vid behov ändra denna förordning. Konsekvenserna för nationell och kollektiv försvarskapacitet ska beaktas av införandeförvaltaren i enlighet med artikel 9.7 c i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Samordning med militären i det gemensamma pilotprojektet ska även fortsättningsvis prioriteras i enlighet med medlemsstaternas allmänna uttalande om militära frågor rörande det gemensamma europeiska luftrummet (4). Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst. |
| --- | --- |

(18)

Man bör inrätta lämpliga mekanismer för översynen av denna förordning som involverar genomförandeförvaltaren, som bör samordna och samarbeta med de enheter som avses i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013, det vill säga de nationella tillsynsmyndigheterna, militären, det gemensamma företaget Sesar, den nätverksansvarige och tillverkningsindustrin, i synnerhet för att göra det möjligt för kommissionen att vid behov ändra denna förordning. Konsekvenserna för nationell och kollektiv försvarskapacitet ska beaktas av införandeförvaltaren i enlighet med artikel 9.7 c i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Samordning med militären i det gemensamma pilotprojektet ska även fortsättningsvis prioriteras i enlighet med medlemsstaternas allmänna uttalande om militära frågor rörande det gemensamma europeiska luftrummet (4). Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst.

| (19) | I enlighet med artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (5) ska tillämpningen av denna förordning inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet och försvarsfrågor. Denna förordning omfattar inte militära operationer och militär träning. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 (5) ska tillämpningen av denna förordning inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet och försvarsfrågor. Denna förordning omfattar inte militära operationer och militär träning.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det gemensamma luftrummet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning inrättas det första gemensamma projektet (nedan kallat det gemensamma pilotprojektet). Det gemensamma pilotprojektet identifierar en första uppsättning ATM-funktionaliteter som ska införas i rätt tid och på ett samordnat och synkroniserat sätt för att uppnå de viktigaste operativa förändringarna som identifierades i den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (ATM-generalplanen).

2.   Denna förordning ska tillämpas på det europeiska nätverket för flygledningstjänst (EATMN) och system för flygtrafiktjänster som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 552/2004. Den ska tillämpas på de berörda parter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 549/2004 och i artikel 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 gälla.

Därutöver ska följande definitioner gälla:

1.   
  Beslutsfattande i samarbete mellan flygplatser (Airport Collaborative Decision Making)
  : en process där beslut rörande flödes- och kapacitetsplanering (Air Traffic Flow Management och Capacity Management, nedan kallad ATFCM) vid flygplatser fattas baserat på växelverkan mellan operativa berörda parter och andra aktörer som är involverade i ATFCM och som syftar till att minska förseningar, förbättra förutsägbarheten hos händelser och optimera resursanvändningen.

2.   
  operativ plan för flygplatser
  : en enda gemensam och gemensamt överenskommen löpande plan som är tillgänglig för alla flygplatsaktörer och som syftar till att tillhandahålla gemensam situationsmedvetenhet och utgöra grunden för aktörernas beslut om processoptimering.

3.   
  operativ plan för nätverket
  : den plan, inklusive stödverktyg, som nätverksförvaltaren i samordning med de operativa berörda parterna utarbetat för att organisera sin operativa verksamhet på kort och medellång sikt i enlighet med riktlinjerna för nätverkets strategiska plan. Den särskilda del i den operativa planen för nätverket som gäller utformningen av det europeiska flygvägsnätet omfattar även förbättringsplanen för det europeiska flygvägsnätet.

4.   
  drift av ATM-funktionalitet
  : den aktuella ATM-funktionaliteten tas i drift och används fullt ut i den dagliga driften.

5.   
  måldatum för införande
  : det datum då den aktuella ATM-funktionaliteten ska vara införd och användas fullt ut.

Artikel 3

ATM-funktionaliteter och deras införande

1.   Det gemensamma pilotprojektet ska omfatta följande ATM-funktionaliteter:

| a) | Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet. |
| --- | --- |

a)

Förlängd ankomsthantering och prestationsbaserad navigering i manövreringsområde för terminal med hög trafiktäthet.

| b) | Flygplatsens integration och genomströmning, |
| --- | --- |

b)

Flygplatsens integration och genomströmning,

| c) | Flexibel luftrumsplanering och fri rutt, |
| --- | --- |

c)

Flexibel luftrumsplanering och fri rutt,

| d) | Nätverkssamverkan, |
| --- | --- |

d)

Nätverkssamverkan,

| e) | Systemövergripande informationshantering, |
| --- | --- |

e)

Systemövergripande informationshantering,

| f) | Initialt informationsutbyte för flygbana. |
| --- | --- |

f)

Initialt informationsutbyte för flygbana.

Dessa ATM-funktionaliteter beskrivs i bilagan.

2.   De operativa berörda parter som anges i bilagan och nätverksförvaltaren ska införa de ATM-funktionaliteter som avses i punkt 1 och genomföra tillhörande operativa förfaranden som möjliggör sömlös drift av funktionaliteterna i enlighet med bilagan och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. Militära operativa berörda parter ska införa dessa ATM-funktionaliteter endast i den utsträckning som är nödvändig för att efterleva förordning (EG) nr 552/2004 bilaga II del A punkt 4.

Artikel 4

Referensmaterial och underlag

Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra följande refererensmaterial och underlag för införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1:

| a) | En vägledande förteckning över underlag för standardiserings- och industrialiseringsfasen som ska tas fram av det gemensamma företaget Sesar, inklusive måldatum. |
| --- | --- |

a)

En vägledande förteckning över underlag för standardiserings- och industrialiseringsfasen som ska tas fram av det gemensamma företaget Sesar, inklusive måldatum.

| b) | En vägledande färdplan i fråga om standardiserings- och regleringsbehov, inklusive hänvisningar till genomförandebestämmelser och gemenskapsspecifikationer utarbetade i enlighet med artiklarna 3 och 4 i förordning (EU) nr 552/2004, och tillhörande måldatum. |
| --- | --- |

b)

En vägledande färdplan i fråga om standardiserings- och regleringsbehov, inklusive hänvisningar till genomförandebestämmelser och gemenskapsspecifikationer utarbetade i enlighet med artiklarna 3 och 4 i förordning (EU) nr 552/2004, och tillhörande måldatum.

| c) | Den globala kostnads-nyttoanalys som ligger till grund för godkännande från berörda parter i det gemensamma pilotprojektet. |
| --- | --- |

c)

Den globala kostnads-nyttoanalys som ligger till grund för godkännande från berörda parter i det gemensamma pilotprojektet.

Artikel 5

Övervakning

Kommissionens övervakning som föreskrivs i artikel 6 i förordning (EU) nr 409/2013 ska genomföras särskilt genom följande planerings- och rapporteringsinstrument:

| a) | Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av den europeiska ATM-generalplanen. |
| --- | --- |

a)

Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av den europeiska ATM-generalplanen.

| b) | Den strategiska planen för nätverket och den operativa planen för nätverket. |
| --- | --- |

b)

Den strategiska planen för nätverket och den operativa planen för nätverket.

| c) | Prestationsplanerna, särskilt genom de uppgifter som anges i artikel 11.3.c, artikel 11.5 och punkt 2 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (6). |
| --- | --- |

c)

Prestationsplanerna, särskilt genom de uppgifter som anges i artikel 11.3.c, artikel 11.5 och punkt 2 i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 (6).

| d) | Rapporteringstabellerna om kostnaderna för flygtrafiktjänster, i synnerhet den information som anges på rad 3.8 i tabell 1 och punkt 2 m i bilaga II och på raderna 2.1–2.4 i tabell 3 i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. (7) |
| --- | --- |

d)

Rapporteringstabellerna om kostnaderna för flygtrafiktjänster, i synnerhet den information som anges på rad 3.8 i tabell 1 och punkt 2 m i bilaga II och på raderna 2.1–2.4 i tabell 3 i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013. (7)

| e) | Införandeförvaltarens övervakning av de genomförandeprojekt som avses i artikel 10 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013. |
| --- | --- |

e)

Införandeförvaltarens övervakning av de genomförandeprojekt som avses i artikel 10 i genomförandeförordning (EU) nr 409/2013.

| f) | Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av de funktionella luftrumsblocken. |
| --- | --- |

f)

Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av de funktionella luftrumsblocken.

| g) | Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av standardisering. |
| --- | --- |

g)

Rapporteringsmekanismer för planering och genomförande av standardisering.

Artikel 6

Översyn

Kommissionen ska se över denna förordning mot bakgrund av den information och de råd som införandeförvaltaren lämnat, i enlighet med artikel 9.2 e, och efter den samordning och det samråd som krävs i artikel 9 i genomförandeförordning (EU) 409/2013. Vidare mot bakgrund av den information som uppnåtts genom den övervakning som avses i artikel 5 och mot bakgrund av den tekniska utvecklingen av ATM. Därefter ska kommissionen presentera resultaten av översynen för kommittén för det gemensamma luftrummet.

Översynen ska i synnerhet behandla följande:

| a) | Framstegen i fråga om införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1. |
| --- | --- |

a)

Framstegen i fråga om införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1.

| b) | Användningen av befintliga incitament för genomförandet av det gemensamma pilotprojektet och möjligheterna till nya incitament. |
| --- | --- |

b)

Användningen av befintliga incitament för genomförandet av det gemensamma pilotprojektet och möjligheterna till nya incitament.

| c) | Bidraget från det gemensamma pilotprojektet för att uppnå prestationsmålen och genomförandet av en flexibel användning av luftrummet. |
| --- | --- |

c)

Bidraget från det gemensamma pilotprojektet för att uppnå prestationsmålen och genomförandet av en flexibel användning av luftrummet.

| d) | De faktiska kostnader och fördelar som uppstår från införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1, inbegripet identifiering av lokala eller regionala negativa verkningar för någon särskild kategori av operativ berörd part. |
| --- | --- |

d)

De faktiska kostnader och fördelar som uppstår från införandet av de ATM-funktionaliteter som avses i artikel 3.1, inbegripet identifiering av lokala eller regionala negativa verkningar för någon särskild kategori av operativ berörd part.

| e) | Behovet av att anpassa det gemensamma pilotprojektet, i synnerhet dess geografiska tillämpningsområde och i fråga om personal, och de måldatum som anges i bilagan. |
| --- | --- |

e)

Behovet av att anpassa det gemensamma pilotprojektet, i synnerhet dess geografiska tillämpningsområde och i fråga om personal, och de måldatum som anges i bilagan.

| f) | Framsteg i utvecklingen av det referensmaterial och de underlag som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

f)

Framsteg i utvecklingen av det referensmaterial och de underlag som avses i artikel 4.

Kommissionen ska inleda den första översynen senast 18 månader efter godkännandet av införandeprogrammet.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (EUT L 123, 4.5.2013, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 26).

3

(4)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 9.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 390/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett prestationssystem för flygtrafiktjänster och nätverksfunktioner (EUT L 128, 9.5.2013, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av den 3 maj 2013 om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster (EUT L 128, 9.5.2013, s. 31).

7

---

BILAGA

1.   UTVIDGAD ANKOMSTPLANERING OCH PRESTATIONSBASERAD NAVIGERING I HÖGBELASTADE TERMINALOMRÅDEN

Utvidgad ankomstplanering (Arrival Management, AMAN) och prestationsbaserad navigering (Performance Based Navigation, PBN) i högbelastade terminalområden (Terminal Manoeuvring Area, TMA) förbättrar inflygningsbanans precision och underlättar sekvenseringen av flygtrafiken i ett tidigare skede. Utvidgad AMAN stöder en förlängning av planeringsavståndet till minst 180–200 nautiska mil, så att det omfattar punkten där plané inleds för ankommande flygningar. PBN i högbelastade TMA:er omfattar utveckling och genomförande av bränsleeffektiva och/eller miljövänliga förfaranden för ankomst och avgång (krav på navigeringsprestanda 1 för standardflygväg för avgående IFR-trafik (Required Navigation Performance 1 Standard Instrument Departures, RNP 1 SID), för standardflygväg för ankommande IFR-trafik (Standard Arrival Routes, STAR) och för inflygning (Required Navigation Performance Approach, RNP APCH).

Denna funktionalitet består av följande två delfunktionaliteter:

| — | Ankomstplanering som är utvidgad till luftrummet en-route. |
| --- | --- |

—

Ankomstplanering som är utvidgad till luftrummet en-route.

| — | Förstärkt terminalluftrum med RNP-baserad verksamhet. |
| --- | --- |

—

Förstärkt terminalluftrum med RNP-baserad verksamhet.

1.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

1.1.1   Ankomstplanering som är utvidgad till luftrummet en-route

Ankomstplanering som är utvidgad till luftrummet en-route förlänger avståndet för AMAN från 100–120 nautiska mil till 180–200 nautiska mil från ankomstflygplatsen. Sekvenseringen av trafiken får genomföras en-route och tidigt vid plané.

Flygkontrolltjänsten (ATC) i de TMA:er där AMAN-verksamhet genomförs ska samordna med de enheter för flygtrafikledning (Air Traffic Services, ATS) som ansvarar för angränsande sektorer en-route.

Befintlig teknik för att hantera AMAN-begränsningar, särskilt när det gäller tid att förlora eller vinna (Time to Lose or Gain) och råd om hastighet (Speed Advice), kan användas för att genomföra denna funktionalitet.

Systemkrav

| — | AMAN-systemen ska förse ATC-systemen en-route med information om sekvenseringstid för ankommande trafik ända till 180–200 nautiska mil från ankomstflygplatsen. |
| --- | --- |

—

AMAN-systemen ska förse ATC-systemen en-route med information om sekvenseringstid för ankommande trafik ända till 180–200 nautiska mil från ankomstflygplatsen.

| — | ATC-systemen hos enheter för flygtrafikledning (ATS) som genererar information ska hantera AMAN-begränsningar. Datautbyte, databehandling och informationsvisning vid berörd flygledares position i ATS-enheterna ska underlätta hanteringen av ankomstbegränsningar. Datautbyte mellan ATS-enheter kan åstadkommas med befintlig teknik i avvaktan på genomförandet av tjänsterna inom den systemövergripande informationshanteringen (SWIM). |
| --- | --- |

—

ATC-systemen hos enheter för flygtrafikledning (ATS) som genererar information ska hantera AMAN-begränsningar. Datautbyte, databehandling och informationsvisning vid berörd flygledares position i ATS-enheterna ska underlätta hanteringen av ankomstbegränsningar. Datautbyte mellan ATS-enheter kan åstadkommas med befintlig teknik i avvaktan på genomförandet av tjänsterna inom den systemövergripande informationshanteringen (SWIM).

1.1.2   Förstärkt terminalluftrum med RNP-baserad verksamhet

Förstärkt terminalluftrum med RNP-baserad verksamhet består av genomförandet av miljövänliga förfaranden för ankomst/avgång och inflygning med PBN i högbelastade TMA:er, enligt följande navigeringsspecifikationer:

| — | SID och STAR med RNP 1-specifikation och flygbana avslutad med ”path terminator Radius to Fix (RF)”. |
| --- | --- |

—

SID och STAR med RNP 1-specifikation och flygbana avslutad med ”path terminator Radius to Fix (RF)”.

| — | Krav på navigeringsprestanda för inflygning med inflygningsprocedur med vägledning i höjdled (RNP APCH med APV). |
| --- | --- |

—

Krav på navigeringsprestanda för inflygning med inflygningsprocedur med vägledning i höjdled (RNP APCH med APV).

Förstärkt terminalluftrum med RNP-baserad verksamhet omfattar bl.a. följande:

| — | RNP 1, SID, STAR och övergångar (med tillägget Radius to Fix (RF)). |
| --- | --- |

—

RNP 1, SID, STAR och övergångar (med tillägget Radius to Fix (RF)).

| — | RNP APCH (minima för lateral/vertikal navigering (Lateral Navigation/Vertical Navigation, LNAV/VNAV) och kurssändare med vägledning i höjdled (Localiser Performance with Vertical Guidance, LPV)). |
| --- | --- |

—

RNP APCH (minima för lateral/vertikal navigering (Lateral Navigation/Vertical Navigation, LNAV/VNAV) och kurssändare med vägledning i höjdled (Localiser Performance with Vertical Guidance, LPV)).

Systemkrav

ATC-system och säkerhetsnät för ATC ska möjliggöra PBN-verksamhet för terminalområde och inflygning.

| — | För RNP 1-verksamhet krävs att det totala systemfelet (Total System Error, TSE) lateralt och longitudinellt ligger inom ± 1 nautisk mil under minst 95 % av flygtiden och att det finns ombordvarande prestandaövervakning, larmkapacitet och navigationsdatabaser med hög integritet. |
| --- | --- |

—

För RNP 1-verksamhet krävs att det totala systemfelet (Total System Error, TSE) lateralt och longitudinellt ligger inom ± 1 nautisk mil under minst 95 % av flygtiden och att det finns ombordvarande prestandaövervakning, larmkapacitet och navigationsdatabaser med hög integritet.

| — | För RNP APCH ska det totala systemfelet (TSE) lateralt och longitudinellt vara ± 0,3 nautisk mil under minst 95 % av flygtiden för segmentet för slutlig inflygning, och ombordvarande prestandaövervakning, larmkapacitet och navigationsdatabaser med hög integritet krävs.
  RNP 1 samt RNP APCH kräver indata från det globala systemet för satellitnavigering (GNSS). |
| --- | --- |

—

För RNP APCH ska det totala systemfelet (TSE) lateralt och longitudinellt vara ± 0,3 nautisk mil under minst 95 % av flygtiden för segmentet för slutlig inflygning, och ombordvarande prestandaövervakning, larmkapacitet och navigationsdatabaser med hög integritet krävs.

RNP 1 samt RNP APCH kräver indata från det globala systemet för satellitnavigering (GNSS).

| — | Vertikal navigering till stöd för APV kan tillhandahållas genom SBAS (Satellite Based Augmentation System) inom GNSS eller av barometriska höjdsensorer. |
| --- | --- |

—

Vertikal navigering till stöd för APV kan tillhandahållas genom SBAS (Satellite Based Augmentation System) inom GNSS eller av barometriska höjdsensorer.

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

1.2.1   Medlemsstaterna i EU och Efta

Utvidgad AMAN och PBN i högbelastade TMA:er och tillhörande sektorer en-route ska tillämpas vid följande flygplatser:

| — | London Heathrow |
| --- | --- |

—

London Heathrow

| — | Paris CDG |
| --- | --- |

—

Paris CDG

| — | London Gatwick |
| --- | --- |

—

London Gatwick

| — | Paris Orly |
| --- | --- |

—

Paris Orly

| — | London Stansted |
| --- | --- |

—

London Stansted

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rom Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rom Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zürich Kloten (1) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (1)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Bryssels nationella flygplats |
| --- | --- |

—

Bryssels nationella flygplats

| — | Oslo Gardermoen (2) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (2)

| — | Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm-Arlanda

| — | Berlin Brandenburg |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Köpenhamn Kastrup |
| --- | --- |

—

Köpenhamn Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Côte d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Côte d'Azur

1.2.2   Andra tredjeländer

Utvidgad AMAN och PBN i högbelastade TMA:er bör tillämpas vid Istanbuls flygplats Ataturk.

1.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

ATS-leverantörer och nätverksförvaltaren ska se till att ATS-enheter som tillhandahåller ATC-tjänster i terminalluftrummet för de flygplatser som avses i punkt 1.2 och tillhörande sektorer en-route tillämpar utvidgad AMAN och PBN i högbelastade TMA:er från och med den 1 januari 2024.

1.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteten utvidgad AMAN och PBN i högbelastade TMA:er ska samordnas på grund av de möjliga effekterna på nätverkets prestanda till följd av försenat genomförande vid de flygplatser som avses i punkt 1.2. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och procedurer synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Synkroniserade investeringar ska omfatta flera flygplatsoperatörer och leverantörer av flygtrafiktjänster. Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske, i synnerhet mellan leverantörer.

1.5   Grundläggande förutsättningar

Det finns inga krav i fråga om förutsättningar för denna funktionalitet. En befintlig AMAN underlättar den operativa integreringen av denna ATM-funktionalitet i befintliga system.

1.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | Datautbyte mellan ATS-enheter, särskilt beträffande utvidgad AMAN, ska genomföras med hjälp av tjänsterna inom den systemövergripande informationshanteringen (SWIM), där den iSWIM-funktionalitet som avses i punkt 5 är tillgänglig. |
| --- | --- |

—

Datautbyte mellan ATS-enheter, särskilt beträffande utvidgad AMAN, ska genomföras med hjälp av tjänsterna inom den systemövergripande informationshanteringen (SWIM), där den iSWIM-funktionalitet som avses i punkt 5 är tillgänglig.

| — | Nedlänkad information om flygbanan enligt punkt 6 ska, i förekommande fall, användas av AMAN. |
| --- | --- |

—

Nedlänkad information om flygbanan enligt punkt 6 ska, i förekommande fall, användas av AMAN.

2.   FLYGPLATSENS INTEGRATION OCH GENOMSTRÖMNING

Flygplatsens integration och genomströmning underlättar tillhandahållandet av inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst genom att förbättra säkerheten och genomströmningen på banan, förbättra integrationen och säkerheten vid taxning samt begränsa farliga situationer på banan.

Denna funktionalitet består av följande fem delfunktionaliteter:

| — | Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång. |
| --- | --- |

—

Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång.

| — | Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken. |
| --- | --- |

—

Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken.

| — | Tidsbaserad separering för slutlig inflygning. |
| --- | --- |

—

Tidsbaserad separering för slutlig inflygning.

| — | Automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser. |
| --- | --- |

—

Automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser.

| — | Säkerhetsnät för flygplatser. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsnät för flygplatser.

2.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

2.1.1   Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång

Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång är ett sätt att förbättra avgångsflödena vid en eller flera flygplatser genom att den planerade starttiden (Target Take Off Time, TTOT) och den planerade godkända starttiden (Target Start Approval Time, TSAT) beräknas för varje flygning, med hänsyn till flera begränsningar och preferenser. Planering före avgång innebär att avgångsflödet till en bana mäts genom hantering av avblockningstider (via starttider för motorerna) som tar hänsyn till tillgänglig bankapacitet. I kombination med samverkande beslutsfattande vid flygplats (Airport – Collaborative Decision Making, A-CDM) leder planering före avgång till minskade taxningstider, ökad efterlevnad av flödesplaneringen för ankomst- och avgångstider (Air Traffic Flow Management-Slot, ATFM-Slot) och förutsägbarhet för avgångstider. Avgångsplaneringen syftar till att optimera trafikflödet på banan genom sekvensering med en minsta optimerad separering.

Operativa berörda parter som är inblandade i A-CDM ska gemensamt fastställa sekvenser före avgång, med hänsyn tagen till överenskomna principer som ska tillämpas om det finns särskilda skäl (t.ex. tid då luftfartyget står still på banan, efterlevnad av ankomst- och avgångstider, flygvägar för avgående trafik, preferenser bland luftrummets användare, nattliga flygförbud, lämnande av parkering/gate för ankommande luftfartyg, ogynnsamma förhållanden som t.ex. avisning, faktisk taxi-/bankapacitet, aktuella begränsningar m.m.).

Systemkrav

| — | System för avgångsplanering (Departure Management, DMAN) och A-CDM ska vara integrerade och stödja optimerad sekvensering före avgång med informationshanteringssystem för luftrummets användare (dataflöde med planerade avblockningstider (Target Off Block Time, TOBT) och flygplats (kontextuellt dataflöde). |
| --- | --- |

—

System för avgångsplanering (Departure Management, DMAN) och A-CDM ska vara integrerade och stödja optimerad sekvensering före avgång med informationshanteringssystem för luftrummets användare (dataflöde med planerade avblockningstider (Target Off Block Time, TOBT) och flygplats (kontextuellt dataflöde).

| — | DMAN-systemen ska utarbeta en gemensam sekvens och tillhandahålla både TSAT och TTOT. TSAT och TTOT ska ta hänsyn till varierande taxningstider och ska uppdateras enligt luftfartygets faktiska start. DMAN-systemen ska tillhandahålla flygledaren en förteckning över TSAT och TTOT för mätningen av luftfartyget. |
| --- | --- |

—

DMAN-systemen ska utarbeta en gemensam sekvens och tillhandahålla både TSAT och TTOT. TSAT och TTOT ska ta hänsyn till varierande taxningstider och ska uppdateras enligt luftfartygets faktiska start. DMAN-systemen ska tillhandahålla flygledaren en förteckning över TSAT och TTOT för mätningen av luftfartyget.

2.1.2   Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken

Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken är ett ATM-verktyg som fastställer optimala planer för markrörelser (t.ex. planer för taxning), och inbegriper beräkning och sekvensering av rörelsehändelser och optimering av resursutnyttjande (t.ex. anläggningar för avisning). Sekvenseringen av avgångar på banan ska optimeras enligt den faktiska trafiksituationen och återspegla alla förändringar efter det att luftfartyget lämnat gaten eller under taxning till banan.

Avancerade lednings- och övervakningssystem för markrörelser (Advanced Surface Movement Guidance and Control System, A-SMGCS) ska tillhandahålla optimerade taxningstider och förbättra förutsägbarheten för starttider genom övervakning av verklig trafik på marken och genom beaktande av uppdaterade taxningstider i avgångsplaneringen.

Systemkrav

| — | DMAN-systemen ska beakta varierande och uppdaterade taxningstider för beräkning av TTOT och TSAT. Gränssnitt mellan dirigering i DMAN och i A-SMGCS ska utvecklas. |
| --- | --- |

—

DMAN-systemen ska beakta varierande och uppdaterade taxningstider för beräkning av TTOT och TSAT. Gränssnitt mellan dirigering i DMAN och i A-SMGCS ska utvecklas.

| — | DMAN som integrerar A-SMGCS-begränsningar med hjälp av ett digitalt system, t.ex. elektroniska strippar (Electronic Flight Strips, EFS), med en avancerad dirigeringsfunktion enligt A-SMGCS ska integreras i system för behandling av flygdata, för sekvensering av avgångar och beräkning av färdvägar. |
| --- | --- |

—

DMAN som integrerar A-SMGCS-begränsningar med hjälp av ett digitalt system, t.ex. elektroniska strippar (Electronic Flight Strips, EFS), med en avancerad dirigeringsfunktion enligt A-SMGCS ska integreras i system för behandling av flygdata, för sekvensering av avgångar och beräkning av färdvägar.

| — | En dirigeringsfunktion enligt A-SMGCS ska införas. |
| --- | --- |

—

En dirigeringsfunktion enligt A-SMGCS ska införas.

2.1.3   Tidsbaserad separering för slutlig inflygning

Tidsbaserad separering (Time-Based Separation, TBS) innebär att luftfartygen separeras i sekvens med tidsintervall i stället för avstånd vid inflygning till en bana. Den får tillämpas under slutlig inflygning genom att motsvarande avståndsinformation visas för flygledaren, med hänsyn tagen till rådande vindförhållanden. Radarseparationsminima och parametrar för avstånd till turbulens efter flygplan ska integreras i ett verktyg för TBS-stöd som ger vägledning till flygledaren, för att möjliggöra tidsbaserade mellanrum mellan luftfartyg under slutlig inflygning med beaktande av effekten av motvind.

Systemkrav

| — | Systemen för behandling av flygdata och för AMAN ska vara kompatibla med verktyget för TBS-stöd och kunna växla mellan tids- och avståndsbaserade regler för radarseparation vid turbulens efter flygplan. |
| --- | --- |

—

Systemen för behandling av flygdata och för AMAN ska vara kompatibla med verktyget för TBS-stöd och kunna växla mellan tids- och avståndsbaserade regler för radarseparation vid turbulens efter flygplan.

| — | På flygledarens position ska verktyget för TBS-stöd integreras med säkerhetsnät för att hjälpa flygledaren att beräkna TBS-avstånd som respekterar minsta radarseparation med hjälp av glidbanans faktiska vindförhållanden. |
| --- | --- |

—

På flygledarens position ska verktyget för TBS-stöd integreras med säkerhetsnät för att hjälpa flygledaren att beräkna TBS-avstånd som respekterar minsta radarseparation med hjälp av glidbanans faktiska vindförhållanden.

| — | Verktyget för TBS-stöd ska förses med lokal meteorologisk (MET) information om glidbanans faktiska vindförhållanden. |
| --- | --- |

—

Verktyget för TBS-stöd ska förses med lokal meteorologisk (MET) information om glidbanans faktiska vindförhållanden.

| — | Verktyget för TBS-stöd ska tillhandahålla automatisk övervakning och larm för avvikande beteende avseende flyghastigheten vid slutlig inflygning, för regelbrott vid separering och för situationer då fel luftfartyg svängs upp på en separationsindikator. |
| --- | --- |

—

Verktyget för TBS-stöd ska tillhandahålla automatisk övervakning och larm för avvikande beteende avseende flyghastigheten vid slutlig inflygning, för regelbrott vid separering och för situationer då fel luftfartyg svängs upp på en separationsindikator.

| — | Verktyget för TBS-stöd och den tillhörande positionen för flygledare ska beräkna indikatoravståndet och visa det på flygledarens bildskärmar. |
| --- | --- |

—

Verktyget för TBS-stöd och den tillhörande positionen för flygledare ska beräkna indikatoravståndet och visa det på flygledarens bildskärmar.

| — | Säkerhetsnät som innefattar automatisk övervakning och larm för regelbrott vid separering ska stödja TBS-verksamhet. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsnät som innefattar automatisk övervakning och larm för regelbrott vid separering ska stödja TBS-verksamhet.

2.1.4   Automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser

Dirigerings- och planeringsfunktionerna hos A-SMGCS ska automatiskt ta fram taxningsvägar, inklusive motsvarande beräknad taxningstid och hantering av potentiella konflikter.

Taxningsvägar får ändras manuellt av flygledaren innan de tilldelas luftfartyg och fordon. Dessa taxningsvägar ska finnas tillgängliga i systemet för behandling av flygdata.

Systemkrav

| — | Dirigerings- och planeringsfunktionen hos A-SMGCS ska beräkna den operativt mest relevanta färdvägen, så fri från konflikter som möjligt, som möjliggör förflyttning av luftfartyget från parkering till bana, från bana till parkering, eller någon annan rörelse på mark. |
| --- | --- |

—

Dirigerings- och planeringsfunktionen hos A-SMGCS ska beräkna den operativt mest relevanta färdvägen, så fri från konflikter som möjligt, som möjliggör förflyttning av luftfartyget från parkering till bana, från bana till parkering, eller någon annan rörelse på mark.

| — | Flygledarens position ska tillåta flygledaren att hantera färdvägar på marken. |
| --- | --- |

—

Flygledarens position ska tillåta flygledaren att hantera färdvägar på marken.

| — | Systemet för behandling av flygdata ska kunna ta emot planerade och klarerade färdvägar som tilldelats luftfartyg och fordon, och hantera färdvägarnas status för alla berörda luftfartyg och fordon. |
| --- | --- |

—

Systemet för behandling av flygdata ska kunna ta emot planerade och klarerade färdvägar som tilldelats luftfartyg och fordon, och hantera färdvägarnas status för alla berörda luftfartyg och fordon.

2.1.5   Säkerhetsnät för flygplatser

Säkerhetsnät för flygplatser innebär upptäckt av och varning för motstridig klarering av luftfartyg och av fordon och luftfartyg som avviker från givna instruktioner, procedurer eller färdvägar, vilket kan utsätta fordonen och luftfartygen för kollisionsrisk. Tillämpningsområdet för denna delfunktionalitet omfattar banan och flygfältets område för markrörelser.

Verktygen för ATC-stöd vid flygplatsen ska upptäcka motstridig klarering och användas av ATC-systemet på grundval av kännedom om data som inbegriper klarering för luftfartyg och fordon av flygledaren, tilldelad bana och väntplats. Flygledaren ska mata in all klarering av luftfartyg och fordon i ATC-systemet via ett digitalt system, t.ex. EFS.

Olika typer av motstridig klarering ska identifieras (t.ex. ställ upp och start). En del kan endast grundas på information från flygledaren, medan annat dessutom kan bygga på andra data, som t.ex. övervakningsdata från A-SMGCS.

Verktygen för säkerhetsnät för flygplatser ska underrätta flygledare när luftfartyg och fordon avviker från instruktioner, rutiner eller färdvägar som meddelats av ATC. Flygledarens instruktioner, som är tillgängliga elektroniskt (via ett digitalt system, t.ex. EFS), ska integreras med övriga data, exempelvis färdplan, övervakning, flygväg, offentliggjorda regler och procedurer. Integreringen av dessa data ska göra det möjligt för systemet att övervaka informationen, och när bristande överensstämmelse upptäcks ska flygledaren larmas (t.ex. inget godkännande för push-back).

Systemkrav

| — | Säkerhetsnät för flygplatser ska omfatta övervakningsdata från A-SMGCS och flygledares klarering avseende banan. Övervakning av överensstämmelse vid flygplats ska omfatta dirigering av markrörelser inom ramen för A-SMGCS, övervakningsdata och flygledares klarering avseende färdvägar. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsnät för flygplatser ska omfatta övervakningsdata från A-SMGCS och flygledares klarering avseende banan. Övervakning av överensstämmelse vid flygplats ska omfatta dirigering av markrörelser inom ramen för A-SMGCS, övervakningsdata och flygledares klarering avseende färdvägar.

| — | Den avancerade dirigerings- och planeringsfunktion som avses i punkt 2.1.4 ska ingå i A-SMGCS för att möjliggöra larm vid övervakning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

—

Den avancerade dirigerings- och planeringsfunktion som avses i punkt 2.1.4 ska ingå i A-SMGCS för att möjliggöra larm vid övervakning av överensstämmelse.

| — | En funktion för att generera och sprida lämpliga larm ska ingå i A-SMGCS. Dessa larm ska genomföras som ett ytterligare lager ovanpå de befintliga larmen för A-SMGCS nivå 2, och inte som en ersättning för dem. |
| --- | --- |

—

En funktion för att generera och sprida lämpliga larm ska ingå i A-SMGCS. Dessa larm ska genomföras som ett ytterligare lager ovanpå de befintliga larmen för A-SMGCS nivå 2, och inte som en ersättning för dem.

| — | Flygledarens position ska ta emot varningar och larm med ett lämpligt gränssnitt mellan människa och maskin, och ha stöd för att släcka ett larm. |
| --- | --- |

—

Flygledarens position ska ta emot varningar och larm med ett lämpligt gränssnitt mellan människa och maskin, och ha stöd för att släcka ett larm.

| — | Digitala system, t.ex. EFS, ska integrera instruktionerna från flygledaren med andra data, t.ex. färdplan, övervakning, flygvägar, offentliggjorda regler och procedurer. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS, ska integrera instruktionerna från flygledaren med andra data, t.ex. färdplan, övervakning, flygvägar, offentliggjorda regler och procedurer.

2.2   Geografiskt tillämpningsområde

2.2.1   Medlemsstaterna i EU och Efta

Avgångsplanering som synkroniserats med sekvensering före avgång, avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken, automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser och säkerhetsnät för flygplatser ska tillämpas på följande flygplatser:

| — | London Heathrow |
| --- | --- |

—

London Heathrow

| — | Paris CDG |
| --- | --- |

—

Paris CDG

| — | London Gatwick |
| --- | --- |

—

London Gatwick

| — | Paris Orly |
| --- | --- |

—

Paris Orly

| — | London Stansted |
| --- | --- |

—

London Stansted

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rom Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rom Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zürich Kloten (3) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (3)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Bryssels nationella flygplats |
| --- | --- |

—

Bryssels nationella flygplats

| — | Oslo Gardermoen (4) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (4)

| — | Stockholm Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm Arlanda

| — | Berlin Brandenburg |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Köpenhamn Kastrup |
| --- | --- |

—

Köpenhamn Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Côte d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Côte d'Azur

Tidsbaserad separering för slutlig inflygning ska tillämpas på följande flygplatser:

| — | London Heathrow |
| --- | --- |

—

London Heathrow

| — | London Gatwick |
| --- | --- |

—

London Gatwick

| — | Paris Orly |
| --- | --- |

—

Paris Orly

| — | Milano Malpensa |
| --- | --- |

—

Milano Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | München Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

München Franz Josef Strauss

| — | Rom Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rom Fiumicino

| — | Zürich Kloten (5) |
| --- | --- |

—

Zürich Kloten (5)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Oslo Gardermoen (6) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen (6)

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Köpenhamn Kastrup |
| --- | --- |

—

Köpenhamn Kastrup

| — | Wien Schwechat |
| --- | --- |

—

Wien Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

2.2.2   Andra tredjeländer

Alla delfunktionaliteter som avses i denna punkt ska tillämpas vid Istanbuls flygplats Ataturk.

2.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

ATS-leverantörer och flygplatsoperatörer som tillhandahåller tjänster på flygplatserna som avses i punkt 2.2 ska tillämpa följande:

| — | Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång, från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

—

Avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång, från och med den 1 januari 2021.

| — | Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken, från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

—

Avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken, från och med den 1 januari 2021.

| — | Tidsbaserad separering för slutlig inflygning, från och med den 1 januari 2024. |
| --- | --- |

—

Tidsbaserad separering för slutlig inflygning, från och med den 1 januari 2024.

| — | Automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser, från och med den 1 januari 2024. |
| --- | --- |

—

Automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser, från och med den 1 januari 2024.

| — | Säkerhetsnät för flygplatser, från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

—

Säkerhetsnät för flygplatser, från och med den 1 januari 2021.

2.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteten flygplatsens integration och genomströmning ska samordnas på grund av de potentiella effekterna för nätverkets prestanda av försenat genomförande på de berörda flygplatserna. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och procedurer synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Dessa synkroniserade investeringar ska omfatta flera flygplatsoperatörer och leverantörer av flygtrafiktjänster. Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske, i synnerhet mellan leverantörer och standardiseringsorgan.

2.5   Grundläggande förutsättningar

Följande förutsättningar krävs:

| — | Digitala system, t.ex. EFS, A-CDM och inledande DMAN, för avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS, A-CDM och inledande DMAN, för avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång.

| — | Digitala system, t.ex. EFS, inledande DMAN och A-SMGCS nivå 1 och 2, för avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS, inledande DMAN och A-SMGCS nivå 1 och 2, för avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken.

| — | Digitala system, t.ex. EFS, för TBS. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS, för TBS.

| — | Digitala system, t.ex. EFS och A-SMGCS nivå 1 och 2, för automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS och A-SMGCS nivå 1 och 2, för automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser.

| — | Digitala system, t.ex. EFS och A-SMGCS-övervakning, för säkerhetsnät för flygplatser. |
| --- | --- |

—

Digitala system, t.ex. EFS och A-SMGCS-övervakning, för säkerhetsnät för flygplatser.

2.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | Det finns inga samband med andra ATM-funktionaliteter. |
| --- | --- |

—

Det finns inga samband med andra ATM-funktionaliteter.

| — | Delfunktionaliteterna avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång och tidsbaserad separering för slutlig inflygning kan genomföras oberoende av de övriga delfunktionaliteterna. Genomförandet av delfunktionaliteterna avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken och säkerhetsnät för flygplatser kräver tillgång till delfunktionaliteten automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser (A-SMGCS nivå 2+). |
| --- | --- |

—

Delfunktionaliteterna avgångsplanering som är synkroniserad med sekvensering före avgång och tidsbaserad separering för slutlig inflygning kan genomföras oberoende av de övriga delfunktionaliteterna. Genomförandet av delfunktionaliteterna avgångsplanering med integrerad hantering av begränsningar på marken och säkerhetsnät för flygplatser kräver tillgång till delfunktionaliteten automatisk hjälp till flygledare för planering och dirigering av markrörelser (A-SMGCS nivå 2+).

3.   FLEXIBEL LUFTRUMSPLANERING OCH FRI FLYGVÄG

Kombinerad tillämpning av flexibel luftrumsplanering och fri flygväg gör det möjligt för luftrummets användare att flyga så nära sin önskade bana som möjligt utan att begränsas av fasta luftrumsstrukturer eller fasta flygvägsnät. Därmed kan också verksamhet som kräver separering, t.ex. militär övning, ske säkert och flexibelt, och med minsta möjliga påverkan på luftrummets andra användare.

Denna funktionalitet består av följande två delfunktionaliteter:

| — | Luftrumsplanering och avancerad flexibel användning av luftrummet. |
| --- | --- |

—

Luftrumsplanering och avancerad flexibel användning av luftrummet.

| — | Fri flygväg. |
| --- | --- |

—

Fri flygväg.

3.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

3.1.1   Luftrumsplanering och avancerad flexibel användning av luftrummet

Luftrumsplanering (Airspace Management, ASM) och avancerad flexibel användning av luftrummet (Advanced Flexible Use of Airspace, A-FUA) syftar till att ge möjlighet att planera reserverade luftrum mer flexibelt med hänsyn till krav från luftrummets användare. Förändringar av situationen i luftrummet ska meddelas alla berörda användare, särskilt nätverksförvaltaren, leverantörerna av flygtrafiktjänster och luftrummets användare (Flight Operations Centre/Wing Operations Centre, FOC/WOC). ASM-procedurer och -processer ska klara en miljö där luftrummet planeras dynamiskt, utan nätverk med fasta flygvägar.

Spridningen av data ska ökas genom tillgång till luftrumsstrukturer, till stöd för genomförande av mer dynamisk ASM och Free Routing Airspace (FRA). FRA är det luftrum lateralt och vertikalt som möjliggör fria flygvägar med ett antal punkter för inträde/utträde. Inom detta luftrum omfattas flygningarna fortfarande av flygkontrolltjänst.

ASM-lösningar ska stödja alla luftrumsanvändare, inbegripet möjlighet till anpassning av FRA, villkorliga flygvägar (Conditional Route, CDR) och offentliggjorda direkta flygvägar (Direct Routing, DCT). Dessa ASM-lösningar ska baseras på prognoserna för efterfrågan som inkommit från den lokala funktionen för flygtrafikflöde och kapacitetshantering (Air Traffic Flow and Capacity Management, ATFCM) och/eller nätverksförvaltaren.

Systemkrav

| — | Systemet för ASM-stöd ska stödja de nätverk med fasta och villkorade flygvägar som för närvarande finns, samt DCT, FRA och flexibla sektorkonfigurationer. Systemet ska kunna reagera på ändrade luftrumsbehov. Förbättringar av den operativa planen för nätverket (Network Operations Plan, NOP) ska åstadkommas genom en process för beslutsfattande där alla inblandade operativa berörda parter samarbetar. Systemet ska stödja gränsöverskridande initiativ som leder till delad användning av separerat luftrum oavsett nationella gränser. |
| --- | --- |

—

Systemet för ASM-stöd ska stödja de nätverk med fasta och villkorade flygvägar som för närvarande finns, samt DCT, FRA och flexibla sektorkonfigurationer. Systemet ska kunna reagera på ändrade luftrumsbehov. Förbättringar av den operativa planen för nätverket (Network Operations Plan, NOP) ska åstadkommas genom en process för beslutsfattande där alla inblandade operativa berörda parter samarbetar. Systemet ska stödja gränsöverskridande initiativ som leder till delad användning av separerat luftrum oavsett nationella gränser.

| — | Konfigurationerna av luftrummet ska vara tillgängliga via system för nätverksförvaltare, som ska innehålla aktuella och planerade luftrumskonfigurationer, så att luftrummets användare kan mata in och ändra sina färdplaner på grundval av aktuell och korrekt information. |
| --- | --- |

—

Konfigurationerna av luftrummet ska vara tillgängliga via system för nätverksförvaltare, som ska innehålla aktuella och planerade luftrumskonfigurationer, så att luftrummets användare kan mata in och ändra sina färdplaner på grundval av aktuell och korrekt information.

| — | ATC-systemet ska ge stöd för flexibel konfiguration av sektorer så att sektorernas omfattning och driftstider kan optimeras enligt kraven i NOP. |
| --- | --- |

—

ATC-systemet ska ge stöd för flexibel konfiguration av sektorer så att sektorernas omfattning och driftstider kan optimeras enligt kraven i NOP.

| — | Systemet ska möjliggöra fortlöpande bedömning av hur ändrade luftrumskonfigurationer påverkar nätverket. |
| --- | --- |

—

Systemet ska möjliggöra fortlöpande bedömning av hur ändrade luftrumskonfigurationer påverkar nätverket.

| — | ATC-systemen ska på ett korrekt sätt skildra aktivering och avaktivering av konfigurerbara reserveringar av luftrum och ändringen av ett luftrumsblock från ett fast flygvägsnät till FRA. |
| --- | --- |

—

ATC-systemen ska på ett korrekt sätt skildra aktivering och avaktivering av konfigurerbara reserveringar av luftrum och ändringen av ett luftrumsblock från ett fast flygvägsnät till FRA.

| — | Flight Plan Processing System (IFPS) ska ändras för att spegla förändringarna i definitionen av luftrum och flygvägar så att flygvägarna, flygningens fortskridande och därmed förknippad information är tillgänglig för ATC-systemen. |
| --- | --- |

—

Flight Plan Processing System (IFPS) ska ändras för att spegla förändringarna i definitionen av luftrum och flygvägar så att flygvägarna, flygningens fortskridande och därmed förknippad information är tillgänglig för ATC-systemen.

| — | ASM-, ATFCM- och ATC-systemen ska samverka säkert på ett sätt som möjliggör tillhandahållande av flygtrafiktjänst på grundval av en gemensam uppfattning om luftrummet och trafikmiljön. ATC-systemen ska ändras för att möjliggöra denna funktionalitet i den mån det krävs för att uppfylla punkt 4 i del A i bilaga II till förordning (EG) nr 552/2004. |
| --- | --- |

—

ASM-, ATFCM- och ATC-systemen ska samverka säkert på ett sätt som möjliggör tillhandahållande av flygtrafiktjänst på grundval av en gemensam uppfattning om luftrummet och trafikmiljön. ATC-systemen ska ändras för att möjliggöra denna funktionalitet i den mån det krävs för att uppfylla punkt 4 i del A i bilaga II till förordning (EG) nr 552/2004.

| — | System för centraliserad flygbriefingtjänst (Aeronautical Information Services, AIS), t.ex. den europeiska AIS-databasen (EAD), ska i god tid tillhandahålla miljödata för flexibla luftrumsstrukturer till alla berörda operativa parter. Detta möjliggör planering på grundval av exakt information som är relevant för tidpunkten för den planerade verksamheten. Lokala AIS-system ska möjliggöra denna kapacitet och uppladdning av ändrade lokala data. |
| --- | --- |

—

System för centraliserad flygbriefingtjänst (Aeronautical Information Services, AIS), t.ex. den europeiska AIS-databasen (EAD), ska i god tid tillhandahålla miljödata för flexibla luftrumsstrukturer till alla berörda operativa parter. Detta möjliggör planering på grundval av exakt information som är relevant för tidpunkten för den planerade verksamheten. Lokala AIS-system ska möjliggöra denna kapacitet och uppladdning av ändrade lokala data.

| — | Operativa berörda parter ska ha ett gränssnitt mot NOP i enlighet med punkt 4. Gränssnitt ska utformas så att dynamiska data kan sändas till system hos operativa berörda parter, och så att dessa berörda parter kan kommunicera informationen i tid och på ett korrekt sätt. Dessa berörda parters system ska ändras för att möjliggöra dessa gränssnitt. |
| --- | --- |

—

Operativa berörda parter ska ha ett gränssnitt mot NOP i enlighet med punkt 4. Gränssnitt ska utformas så att dynamiska data kan sändas till system hos operativa berörda parter, och så att dessa berörda parter kan kommunicera informationen i tid och på ett korrekt sätt. Dessa berörda parters system ska ändras för att möjliggöra dessa gränssnitt.

3.1.2   Fri flygväg.

Fri flygväg kan användas både genom luftrum med direkta flygvägar och genom FRA. Luftrum med direkta flygvägar är det luftrum som definieras lateralt och vertikalt med ett antal villkor för inträde/utträde, i de fall offentliggjorda direkta flygvägar är tillgängliga. Inom detta luftrum omfattas flygningarna fortfarande av flygkontrolltjänst. För att underlätta tidigt genomförande före det måldatum för införande som anges i punkt 3.3 skulle fri flygväg kunna genomföras med vissa begränsningar under fastställda perioder. Förfaranden ska fastställas för övergång mellan verksamhet för fri flygväg och fast flygväg. Inledningsvis kan fri flygväg genomföras på strukturellt begränsad basis, t.ex. genom att tillgängliga punkter för inträde/utträde begränsas för vissa trafikflöden, genom offentliggörande av DCT, vilket kommer att göra det möjligt för luftrummets användare att ta fram färdplaner på grundval av dessa offentliggjorda direkta flygvägar. Tillgängligheten på DCT kan bero på begränsningar förknippade med trafikefterfrågan och/eller tid. Genomförandet av FRA baserat på DCT kan möjliggöra att ATS-flygvägsnätet tas bort. FRA och DCT ska offentliggöras i luftfartspublikationer enligt beskrivningen i nätverksförvaltarens förbättringsplan för det europeiska flygvägsnätet.

Systemkrav

| — | Systemen för nätverksplanering ska genomföra följande:






  — | Bearbetning av färdplan och kontroll av DCT och FRA. |
| --- | --- | --- |

—

Systemen för nätverksplanering ska genomföra följande:

—

Bearbetning av färdplan och kontroll av DCT och FRA.

| — | IFPS-flygvägsförslag på grundval av FRA. |
| --- | --- |

—

IFPS-flygvägsförslag på grundval av FRA.

| — | Dynamisk omledning av trafik. |
| --- | --- |

—

Dynamisk omledning av trafik.

| — | Planering och genomförande av ATFCM inom ramen för FRA. |
| --- | --- |

—

Planering och genomförande av ATFCM inom ramen för FRA.

| — | Beräkning och hantering av trafikbelastning. |
| --- | --- |

—

Beräkning och hantering av trafikbelastning.

| — | ATC-systemen ska genomföra följande:






  — | System för behandling av flygdata, inbegripet HMI, för planering av flygbana/flygning utan hänvisning till det fasta ATS-nätverket. |
| --- | --- | --- |

—

ATC-systemen ska genomföra följande:

—

System för behandling av flygdata, inbegripet HMI, för planering av flygbana/flygning utan hänvisning till det fasta ATS-nätverket.

| — | System för färdplanering som stöd för FRA och gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

—

System för färdplanering som stöd för FRA och gränsöverskridande verksamhet.

| — | ASM/ATFCM för hantering av FRA. |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM för hantering av FRA.

| — | För FRA, konfliktvarningssystem för medellång distans (Medium Term Conflict Detection, MTCD), inbegripet verktyg för konfliktvarning (Conflict Detection Tools, CDT), konflikthanteringsstöd (Conflict Resolution Assistant, CORA), övervakning av överensstämmelse, och APW för dynamiska luftrumsblock/luftrumssektorer. Förutsägelse av flygbana och konfliktidentifiering ska stödja ett automatiskt MTCD-verktyg som är anpassat för FRA-luftrum och, när så krävs, DCT. |
| --- | --- |

—

För FRA, konfliktvarningssystem för medellång distans (Medium Term Conflict Detection, MTCD), inbegripet verktyg för konfliktvarning (Conflict Detection Tools, CDT), konflikthanteringsstöd (Conflict Resolution Assistant, CORA), övervakning av överensstämmelse, och APW för dynamiska luftrumsblock/luftrumssektorer. Förutsägelse av flygbana och konfliktidentifiering ska stödja ett automatiskt MTCD-verktyg som är anpassat för FRA-luftrum och, när så krävs, DCT.

| — | ATC-system kan ta emot och använda uppdaterade flygdata från ett luftfartyg (ADS-C EPP) om funktionalitet för datalänk finns. |
| --- | --- |

—

ATC-system kan ta emot och använda uppdaterade flygdata från ett luftfartyg (ADS-C EPP) om funktionalitet för datalänk finns.

| — | Systemen för luftrummets användare ska införa färdplaneringssystem, för hantering av dynamisk sektorkonfiguration och FRA. |
| --- | --- |

—

Systemen för luftrummets användare ska införa färdplaneringssystem, för hantering av dynamisk sektorkonfiguration och FRA.

| — | Systemet för behandling av flygdata (Flight Data Processing System, FDPS) ska stödja FRA, DCT och A-FUA. |
| --- | --- |

—

Systemet för behandling av flygdata (Flight Data Processing System, FDPS) ska stödja FRA, DCT och A-FUA.

| — | Flygledarens position ska stödja driftmiljöerna, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

—

Flygledarens position ska stödja driftmiljöerna, beroende på vad som är lämpligt.

3.2   Geografiskt tillämpningsområde

Flexibel luftrumsplanering och fri flygväg ska tillhandahållas och användas i det luftrum som medlemsstaterna ansvarar för och ovanför flygnivå 310 i Icao:s EUR-område.

3.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

Nätverksförvaltare, leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändare ska genomföra

| — | DCT från och med den 1 januari 2018, |
| --- | --- |

—

DCT från och med den 1 januari 2018,

| — | FRA från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

—

FRA från och med den 1 januari 2022.

3.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteterna flexibel luftrumsplanering och fri flygväg ska samordnas på grund av att de potentiella effekterna för nätverkets prestanda till följd av försenat genomförande kan få stor geografisk spridning och beröra ett antal berörda parter. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och procedurer synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Dessa synkroniserade investeringar ska omfatta flera civila/militära leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrumsanvändare och nätverksförvaltaren. Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske, i synnerhet mellan leverantörer.

3.5   Grundläggande förutsättningar

Det finns inga krav i fråga om förutsättningar för denna funktionalitet.

3.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | FRA och DCT ska när de är tillgängliga stödjas av nätverksförvaltaren och SWIM-system enligt punkterna 4 och 5. |
| --- | --- |

—

FRA och DCT ska när de är tillgängliga stödjas av nätverksförvaltaren och SWIM-system enligt punkterna 4 och 5.

4.   NÄTVERKSSAMVERKAN

Nätverkssamverkan förbättrar det europeiska ATM-nätets prestanda, särskilt när det gäller effektivitet avseende kapacitet och flygningar, genom utbyte, anpassning och hantering av information om flygbanan. Flödesplaneringen ska övergå till en miljö för samordnad trafikplanering (Cooperative Traffic Management, CTM) och optimera fördelningen av trafik mellan sektorer och flygplatser och behovet av åtgärder för flygtrafikflöde och kapacitetsplanering (ATFCM).

Denna funktionalitet består av följande fyra delfunktionaliteter:

| — | Förstärkta kortsiktiga ATFCM-åtgärder. |
| --- | --- |

—

Förstärkta kortsiktiga ATFCM-åtgärder.

| — | Samverkansbaserad NOP. |
| --- | --- |

—

Samverkansbaserad NOP.

| — | Beräknad starttid till destinationstid för ATFCM. |
| --- | --- |

—

Beräknad starttid till destinationstid för ATFCM.

| — | Automatiserat stöd för bedömning av trafikkomplexitet. |
| --- | --- |

—

Automatiserat stöd för bedömning av trafikkomplexitet.

4.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

4.1.1   Förstärkta kortsiktiga ATFCM-åtgärder

Taktisk kapacitetshantering med kortsiktiga ATFCM-åtgärder (Short Term ATFCM Measures, STAM) ska säkerställa nära och effektiv samordning mellan ATC och funktionen för nätverksplanering. Taktisk kapacitetshantering ska genomföra STAM med hjälp av gemensamt beslutsfattande för att hantera flödet innan flygningar går in i en sektor.

Systemkrav

| — | ATFCM-planeringen ska hanteras på nätverksnivå av nätverksförvaltaren och på lokal nivå av funktionen för flödesplanering (Flow Management Position, FMP), för att stödja upptäckt av problempunkter, genomförande av STAM, nätverksbedömning och kontinuerlig övervakning av nätverksaktivitet. ATFCM-planeringen på nätverksnivå och lokal nivå ska samordnas. |
| --- | --- |

—

ATFCM-planeringen ska hanteras på nätverksnivå av nätverksförvaltaren och på lokal nivå av funktionen för flödesplanering (Flow Management Position, FMP), för att stödja upptäckt av problempunkter, genomförande av STAM, nätverksbedömning och kontinuerlig övervakning av nätverksaktivitet. ATFCM-planeringen på nätverksnivå och lokal nivå ska samordnas.

4.1.2   Samverkansbaserad NOP

Nätverksförvaltaren ska genomföra en samverkansbaserad NOP bestående av ökad integration av NOP och den operativa planen för flygplatsen (Airport Operations Plan, AOP). En samverkansbaserad NOP ska uppdateras genom datautbyte mellan nätverksförvaltaren och system hos operativa berörda parter för att täcka flygbanans hela livscykel och vid behov avspegla prioriteringar. Begränsningar i flygplatskonfigurationer samt väder- och luftrumsinformation ska integreras i NOP. Om möjligt ska flygplatsbegränsningarna erhållas från AOP. Destinationstider i ATFCM kan användas som underlag för ankomstsekvensering. Om möjligt och om så krävs för sekvenseringen av flygtrafiken ska destinationstiden för ankomst erhållas från AOP. När ATFCM använder destinationstider för hantering av överbelastning på flygplatsen kan dessa destinationstider leda till anpassning av AOP inom ramen för samordningsprocesserna för ATFCM. Destinationstider ska också användas en-route som stöd för processer för ankomstsekvensering vid flygplatserna. Integrerade flygplatskonfigurationer samt väder- och luftrumsinformation ska kunna läsas och ändras av godkända operativa berörda parter som deltar i förvaltningen och driften av nätverket.

Utvecklingen av en samverkansbaserad NOP ska fokusera på tillgången till delad operativ planering och data i realtid.

Systemkrav

| — | Operativa berörda parter ska beviljas tillgång till de data de behöver genom förfrågningar inom NOP. |
| --- | --- |

—

Operativa berörda parter ska beviljas tillgång till de data de behöver genom förfrågningar inom NOP.

| — | Marksystem för operativa berörda parter ska anpassas för att samverka med system för nätverksplanering. AOP-system ska samverka med NOP-systemen för genomförande av en samarbetsbaserad NOP. |
| --- | --- |

—

Marksystem för operativa berörda parter ska anpassas för att samverka med system för nätverksplanering. AOP-system ska samverka med NOP-systemen för genomförande av en samarbetsbaserad NOP.

| — | Gränssnitt mellan system hos operativa berörda parter och system för nätverksplanering ska genomföras med hjälp av tjänster inom ramen för systemövergripande informationshantering, så snart de finns tillgängliga. |
| --- | --- |

—

Gränssnitt mellan system hos operativa berörda parter och system för nätverksplanering ska genomföras med hjälp av tjänster inom ramen för systemövergripande informationshantering, så snart de finns tillgängliga.

4.1.3   Beräknad starttid till destinationstid för ATFCM

Destinationstider (Target Time, TT) ska tillämpas för utvalda flygningar i ATFCM-syfte för hantering av ATFCM vid den överbelastade punkten snarare än enbart vid avgången. Om möjligt ska destinationstider för ankomst (TTA) erhållas från den operativa planen för flygplatsen (AOP). TTA ska användas en-route som stöd för processer för ankomstsekvensering vid flygplatserna.

Systemkrav

| — | Systemen för nätverksförvaltare ska stödja delning av destinationstider. Systemen ska kunna justera beräknade starttider (Calculated Take-off Times, CTOT) på grundval av förbättrade och överenskomna TTA vid destinationsflygplatsen. TTA ska integreras i AOP för senare förbättring av NOP. |
| --- | --- |

—

Systemen för nätverksförvaltare ska stödja delning av destinationstider. Systemen ska kunna justera beräknade starttider (Calculated Take-off Times, CTOT) på grundval av förbättrade och överenskomna TTA vid destinationsflygplatsen. TTA ska integreras i AOP för senare förbättring av NOP.

| — | System för behandling av flygdata kan behöva anpassas för hantering av nedlänkad information om flygbanan (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

System för behandling av flygdata kan behöva anpassas för hantering av nedlänkad information om flygbanan (ADS-C EPP).

4.1.4   Automatiserat stöd för bedömning av trafikkomplexitet

Information om planerad flygbana, nätverksinformation och registrerade analytiska data från tidigare verksamhet ska användas för förutsägelse av trafikkomplexitet och potentiella situationer med överbelastning, och tillåta att skadebegränsande strategier tillämpas på lokal nivå och på nätverksnivå.

En utökad färdplan (Extended Flight Plan, EFPL) ska användas för att förbättra kvaliteten på informationen om den planerade flygbanan och därmed förbättra bedömningarna av färdplanering och komplexitet.

Systemkrav

| — | System för nätverksförvaltare ska hantera flexibla luftrumsstrukturer, där flygvägskonfiguration ger möjlighet till hantering av trafikbelastningar och komplexitet på ett samordnat sätt på FMP- och nätverksnivå. |
| --- | --- |

—

System för nätverksförvaltare ska hantera flexibla luftrumsstrukturer, där flygvägskonfiguration ger möjlighet till hantering av trafikbelastningar och komplexitet på ett samordnat sätt på FMP- och nätverksnivå.

| — | Systemen för behandling av flygdata ska samverka med NOP. |
| --- | --- |

—

Systemen för behandling av flygdata ska samverka med NOP.

| — | Systemen för färdplanering ska stödja EFPL och systemen för nätverksförvaltare ska kunna behandla EFPL. |
| --- | --- |

—

Systemen för färdplanering ska stödja EFPL och systemen för nätverksförvaltare ska kunna behandla EFPL.

| — | Information som tillhandahålls via dokument som anger tillgängliga flygvägar (Route Availability Document, RAD) och begränsningar i form av Profile Tuning Restriction (PTR) ska harmoniseras genom processen för samverkande beslutsfattande (Collaborative Decision Making, CDM) inom ramen för utformningen av det europeiska flygvägsnätet och nätverksförvaltarens ATFM-funktioner, så att leverantörer av system för färdplanering ska kunna generera en godtagbar färdplan med en flygväg som har den mest effektiva flygbanan. |
| --- | --- |

—

Information som tillhandahålls via dokument som anger tillgängliga flygvägar (Route Availability Document, RAD) och begränsningar i form av Profile Tuning Restriction (PTR) ska harmoniseras genom processen för samverkande beslutsfattande (Collaborative Decision Making, CDM) inom ramen för utformningen av det europeiska flygvägsnätet och nätverksförvaltarens ATFM-funktioner, så att leverantörer av system för färdplanering ska kunna generera en godtagbar färdplan med en flygväg som har den mest effektiva flygbanan.

| — | Med ASM/ATFCM-verktyg ska olika tillgång till luftrummet och olika sektorkapaciteter kunna hanteras, inklusive A-FUA (i enlighet med punkt 3), anpassning av RAD och STAM. |
| --- | --- |

—

Med ASM/ATFCM-verktyg ska olika tillgång till luftrummet och olika sektorkapaciteter kunna hanteras, inklusive A-FUA (i enlighet med punkt 3), anpassning av RAD och STAM.

4.2   Geografiskt tillämpningsområde

Nätverkssamverkan ska utvecklas i EATMN. I ATC-centraler i medlemsstater där civil-militära insatser inte är integrerade (7) ska nätverkssamverkan utvecklas i den utsträckning som krävs enligt punkt 4 i del A i bilaga II till förordning (EG) nr 552/2004.

4.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

Operativa berörda parter och nätverksförvaltaren ska bedriva nätverkssamverkan från och med den 1 januari 2022.

4.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteten nätverkssamverkan ska samordnas på grund av att de potentiella effekterna för nätverkets prestanda till följd av försenat genomförande kan få stor geografisk spridning och beröra ett antal berörda parter. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och procedurer synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Dessa synkroniserade investeringar ska omfatta flera leverantörer av flygtrafiktjänster och nätverksförvaltaren. Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske (i synnerhet hos leverantörer och standardiseringsorgan).

4.5   Grundläggande förutsättningar

Det finns inga krav i fråga om förutsättningar för denna funktionalitet. Ett befintligt genomförande av STAM fas 1 underlättar den operativa integreringen av denna ATM-funktionalitet i befintliga system.

4.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | Systemen för nätverksplanering ska utnyttja AMAN i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

—

Systemen för nätverksplanering ska utnyttja AMAN i enlighet med punkt 1.

| — | AOP-systemen ska, om möjligt, utnyttja DMAN i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

—

AOP-systemen ska, om möjligt, utnyttja DMAN i enlighet med punkt 2.

| — | Systemen för nätverksplanering ska stödja flexibel användning av luftrummet och fri flygväg i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

—

Systemen för nätverksplanering ska stödja flexibel användning av luftrummet och fri flygväg i enlighet med punkt 3.

| — | För kraven gällande informationsutbyte ska SWIM i enlighet med punkt 5 användas, så snart det är tillgängligt. |
| --- | --- |

—

För kraven gällande informationsutbyte ska SWIM i enlighet med punkt 5 användas, så snart det är tillgängligt.

| — | Nedlänkad information om flygbanan enligt punkt 6 ska, i förekommande fall, integreras i NOP för att stödja TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Nedlänkad information om flygbanan enligt punkt 6 ska, i förekommande fall, integreras i NOP för att stödja TTO/TTA.

5.   INITIAL SYSTEMÖVERGRIPANDE INFORMATIONSHANTERING

Systemövergripande informationshantering (System Wide Information Management, SWIM) avser utvecklingen av tjänster för informationsutbyte. SWIM omfattar standarder, infrastruktur och styrning som möjliggör hantering av information och utbyte av den mellan operativa berörda parter via driftskompatibla tjänster.

Initial systemövergripande informationshantering (iSWIM) stöder informationsutbyten som bygger på standarder och sker genom ett nätverk baserat på internetprotokoll (IP) via system som kan hantera SWIM. Det består av följande:

| — | Gemensamma infrastrukturkomponenter. |
| --- | --- |

—

Gemensamma infrastrukturkomponenter.

| — | Teknisk infrastruktur och profiler för SWIM. |
| --- | --- |

—

Teknisk infrastruktur och profiler för SWIM.

| — | Utbyte av luftfartsinformation. |
| --- | --- |

—

Utbyte av luftfartsinformation.

| — | Utbyte av meteorologisk information. |
| --- | --- |

—

Utbyte av meteorologisk information.

| — | Utbyte av nätverksinformation genom samarbete. |
| --- | --- |

—

Utbyte av nätverksinformation genom samarbete.

| — | Utbyte av flyginformation. |
| --- | --- |

—

Utbyte av flyginformation.

5.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

5.1.1   Gemensamma infrastrukturkomponenter

Gemensamma infrastrukturkomponenter är följande:

| — | Registreringsenheten, som ska användas för offentliggörande och upptäckt av information om konsumenter och leverantörer av tjänster, den logiska informationsmodellen, tjänster som möjliggjorts av SWIM, information om företag, teknik och strategier. |
| --- | --- |

—

Registreringsenheten, som ska användas för offentliggörande och upptäckt av information om konsumenter och leverantörer av tjänster, den logiska informationsmodellen, tjänster som möjliggjorts av SWIM, information om företag, teknik och strategier.

| — | Infrastruktur för kryptering av öppna nycklar (Public Key Infrastructure, PKI), som ska användas för signering, utfärdande och upprätthållande av certifikat och revokeringslistor. Genom PKI säkerställs att information kan överföras på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

—

Infrastruktur för kryptering av öppna nycklar (Public Key Infrastructure, PKI), som ska användas för signering, utfärdande och upprätthållande av certifikat och revokeringslistor. Genom PKI säkerställs att information kan överföras på ett säkert sätt.

5.1.2   Teknisk infrastruktur och profiler för SWIM

Inrättandet av en profil för teknisk infrastruktur (Technical Infrastructure, TI) för SWIM ska baseras på standarder och driftskompatibla produkter och tjänster. Tjänster för informationsutbyte ska införas för en av följande profiler:

| — | Blå SWIM TI-profil, som ska användas för utbyte av flyginformation mellan ATC-centraler och mellan ATC och nätverksförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Blå SWIM TI-profil, som ska användas för utbyte av flyginformation mellan ATC-centraler och mellan ATC och nätverksförvaltaren.

| — | Gul SWIM TI-profil, som ska användas för all annan ATM-data (luftfart, meteorologi, flygplats osv.) |
| --- | --- |

—

Gul SWIM TI-profil, som ska användas för all annan ATM-data (luftfart, meteorologi, flygplats osv.)

5.1.3   Utbyte av luftfartsinformation

Operativa berörda parter ska genomföra tjänster som stöder utbyte av följande luftfartsinformation med hjälp av profilen gul SWIM TI:

| — | Meddelande om aktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES). |
| --- | --- |

—

Meddelande om aktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES).

| — | Meddelande om avaktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES). |
| --- | --- |

—

Meddelande om avaktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES).

| — | Förhandsmeddelande om aktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES). |
| --- | --- |

—

Förhandsmeddelande om aktivering av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES).

| — | Meddelande om frisättning av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES). |
| --- | --- |

—

Meddelande om frisättning av reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES).

| — | Luftfartsinformation på begäran. Filtrering möjlig på typ, namn och avancerat filter med rumsliga, tidsmässiga och logiska parametrar. |
| --- | --- |

—

Luftfartsinformation på begäran. Filtrering möjlig på typ, namn och avancerat filter med rumsliga, tidsmässiga och logiska parametrar.

| — | Sökning på information om reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES). |
| --- | --- |

—

Sökning på information om reservering av luftrum/luftrumsrestriktion (ARES).

| — | Tillhandahållande av karteringsdata för flygplatser och flygplatskartor. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av karteringsdata för flygplatser och flygplatskartor.

| — | Planer för användning av luftrummet (AUP, UUP) – ASM nivå 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

—

Planer för användning av luftrummet (AUP, UUP) – ASM nivå 1, 2 och 3.

| — | D-Notam-meddelanden. |
| --- | --- |

—

D-Notam-meddelanden.

Tjänsternas genomförande ska överensstämma med den gällande versionen av AIRM (Aeronautical Information Reference Model), grundmaterialet för AIRM och grundmaterialet för ISRM (Information Service Reference Model).

Systemkrav

| — | ATM-system ska kunna utnyttja tjänsterna för utbyte av luftfartsinformation. |
| --- | --- |

—

ATM-system ska kunna utnyttja tjänsterna för utbyte av luftfartsinformation.

5.1.4   Utbyte av meteorologisk information

Operativa berörda parter ska genomföra tjänster som stöder utbyte av följande meteorologiska information med hjälp av profilen gul SWIM TI:

| — | Meteorologiska prognoser för vädret vid den berörda flygplatsen, med ett litet framtida intervall, avseende följande:






  — | Vindhastighet och vindriktning. |
| --- | --- | --- |

—

Meteorologiska prognoser för vädret vid den berörda flygplatsen, med ett litet framtida intervall, avseende följande:

—

Vindhastighet och vindriktning.

| — | Lufttemperatur. |
| --- | --- |

—

Lufttemperatur.

| — | Höjdmätarens tryckinställning. |
| --- | --- |

—

Höjdmätarens tryckinställning.

| — | Bansynvidden (RVR). |
| --- | --- |

—

Bansynvidden (RVR).

| — | Masskoncentration av vulkanisk aska. |
| --- | --- |

—

Masskoncentration av vulkanisk aska.

| — | Särskild tjänst för MET-information. |
| --- | --- |

—

Särskild tjänst för MET-information.

| — | Tjänst för höjdvindsinformation. |
| --- | --- |

—

Tjänst för höjdvindsinformation.

| — | Meteorologisk information som stödjer processer för flygplatsens ATC och flygplatsens landsida eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att erhålla begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar. |
| --- | --- |

—

Meteorologisk information som stödjer processer för flygplatsens ATC och flygplatsens landsida eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att erhålla begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar.

| — | Meteorologisk information som stödjer processer en-route/för inflygnings-ACT eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att härleda begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar. |
| --- | --- |

—

Meteorologisk information som stödjer processer en-route/för inflygnings-ACT eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att härleda begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar.

| — | Meteorologisk information som stödjer processer för hantering av nätverksinformation eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att härleda begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar. |
| --- | --- |

—

Meteorologisk information som stödjer processer för hantering av nätverksinformation eller hjälpmedel med relevant MET-information, omvandlingsprocesser för att härleda begränsningar på grund av väder och omvandla denna information så att den visar påverkan på ATM. Systemets kapacitet är framför allt inriktat på en ”tid till beslut” på mellan 20 minuter och 7 dagar.

Tjänsternas genomförande ska överensstämma med den gällande versionen av AIRM, grundmaterialet för AIRM och grundmaterialet för ISRM.

Systemkrav

| — | ATM-system ska kunna utnyttja tjänsterna för utbyte av MET-information. |
| --- | --- |

—

ATM-system ska kunna utnyttja tjänsterna för utbyte av MET-information.

5.1.5   Utbyte av nätverksinformation genom samarbete

Operativa berörda parter ska genomföra tjänster som stöder utbyte av följande nätverksinformation genom samarbete med hjälp av profilen gul SWIM TI:

| — | Maximal flygplatskapacitet på grundval av aktuella och nära förestående väderförhållanden. |
| --- | --- |

—

Maximal flygplatskapacitet på grundval av aktuella och nära förestående väderförhållanden.

| — | Synkronisering av den operativa planen för nätverket och alla operativa planer för flygplatsen. |
| --- | --- |

—

Synkronisering av den operativa planen för nätverket och alla operativa planer för flygplatsen.

| — | Regler. |
| --- | --- |

—

Regler.

| — | Ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

—

Ankomst- och avgångstider.

| — | Kortsiktiga ATFCM-åtgärder. |
| --- | --- |

—

Kortsiktiga ATFCM-åtgärder.

| — | Överbelastade punkter av relevans för ATFCM. |
| --- | --- |

—

Överbelastade punkter av relevans för ATFCM.

| — | Restriktioner. |
| --- | --- |

—

Restriktioner.

| — | Struktur på, tillgång till och utnyttjande av luftrummet. |
| --- | --- |

—

Struktur på, tillgång till och utnyttjande av luftrummet.

| — | Operativa planer för nätverk och inflygning en-route. |
| --- | --- |

—

Operativa planer för nätverk och inflygning en-route.

Tjänsternas genomförande ska överensstämma med den gällande versionen av AIRM, grundmaterialet för AIRM och grundmaterialet för ISRM.

Systemkrav

| — | Portalen för nätverksförvaltare ska stödja alla operativa berörda parter i det elektroniska utbytet av data med nätverksförvaltaren. Portalen för nätverksförvaltare ska stödja de operativa berörda parternas val mellan förutbestämd tillgång online, eller anslutning med egna tillämpningar via de webbaserade tjänsterna ”system-till-system” (B2B). |
| --- | --- |

—

Portalen för nätverksförvaltare ska stödja alla operativa berörda parter i det elektroniska utbytet av data med nätverksförvaltaren. Portalen för nätverksförvaltare ska stödja de operativa berörda parternas val mellan förutbestämd tillgång online, eller anslutning med egna tillämpningar via de webbaserade tjänsterna ”system-till-system” (B2B).

5.1.6   Utbyte av flyginformation

Flyginformation ska utbytas mellan ATC-system och nätverksförvaltare under de förtaktiska och taktiska faserna.

Operativa berörda parter ska genomföra tjänster som stöder utbytet av följande flyginformation enligt tabellen nedan med hjälp av profilen blå SWIM TI:

| — | Följande olika verksamheter förknippade med ett flygobjekt: bekräfta mottagning, bekräfta överenskommelse om FO, avsluta en prenumeration på en FO-distribution, teckna sig för FO-distribution, ändra FO-begränsningar, ändra flygväg, bestäm landningsbana, uppdatera information om samordning, ändra SSR-kod, bestäm STAR, hoppa över ATSU i samordningsdialog. |
| --- | --- |

—

Följande olika verksamheter förknippade med ett flygobjekt: bekräfta mottagning, bekräfta överenskommelse om FO, avsluta en prenumeration på en FO-distribution, teckna sig för FO-distribution, ändra FO-begränsningar, ändra flygväg, bestäm landningsbana, uppdatera information om samordning, ändra SSR-kod, bestäm STAR, hoppa över ATSU i samordningsdialog.

| — | Dela information om flygobjekt. Flygobjekt omfattar flygmanuset bestående av ATC-begränsningar och 4D-flygbana. |
| --- | --- |

—

Dela information om flygobjekt. Flygobjekt omfattar flygmanuset bestående av ATC-begränsningar och 4D-flygbana.

Operativa berörda parter ska genomföra följande tjänster för utbyte av flyginformation med hjälp av profilen gul SWIM TI:

| — | Validera färdplan och flygvägar. |
| --- | --- |

—

Validera färdplan och flygvägar.

| — | Färdplaner, 4D-flygbana, data om flygprestanda, flygstatus. |
| --- | --- |

—

Färdplaner, 4D-flygbana, data om flygprestanda, flygstatus.

| — | Förteckningar över flygningar och detaljerade flygdata. |
| --- | --- |

—

Förteckningar över flygningar och detaljerade flygdata.

| — | Uppdateringsmeddelande för förteckning över flygningar (avgångsinformation). |
| --- | --- |

—

Uppdateringsmeddelande för förteckning över flygningar (avgångsinformation).

Tjänsternas genomförande ska överensstämma med den gällande versionen av AIRM, grundmaterialet för AIRM och grundmaterialet för ISRM.

Systemkrav

| — | ATC-systemen ska utnyttja tjänsterna för utbyte av flyginformation. |
| --- | --- |

—

ATC-systemen ska utnyttja tjänsterna för utbyte av flyginformation.

5.2   Geografiskt tillämpningsområde

iSWIM-funktionaliteten ska utvecklas i EATMN enligt vad som anges i tabellen. I centraler i de medlemsstater som tillhandahåller civil-militära tjänster som inte är integrerade (8) ska iSWIM-funktionaliteten utvecklas i den utsträckning som krävs enligt punkt 4 i del A i bilaga II till förordning (EG) nr 552/2004.

| | Civila ANSP
  (exklusive MET-leverantörer) | Flygplatser | Samordning av civil och militär verksamhet | Luftrummets användare | MET-leverantörer | Nätverksförvaltare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utbyte av luftfartsinformation | Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget | Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2 | Alla centraler i de medlemsstater som tillhandahåller civil-militära tjänster som inte är integrerade (9) | Leverantörer av AOC-system | – | Nätverksförvaltare |
| Utbyte av meteorologisk information | Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget | Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2 | Alla centraler i de medlemsstater som tillhandahåller civil-militära tjänster som inte är integrerade (9) | Leverantörer av AOC-system | Alla MET-leverantörer | Nätverksförvaltare |
| Utbyte av nätverksinformation genom samarbete | Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget | Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2 | – | Leverantörer av AOC-system | – | Nätverksförvaltare |
| Utbyte av flyginformation | Områdeskontrollcentraler och TMA:er som anges i tillägget | – | – | – | – | Nätverksförvaltare |

Civila ANSP

(exklusive MET-leverantörer)

Flygplatser

Samordning av civil och militär verksamhet

Luftrummets användare

MET-leverantörer

Nätverksförvaltare

Utbyte av luftfartsinformation

Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget

Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2

Alla centraler i de medlemsstater som tillhandahåller civil-militära tjänster som inte är integrerade (9)

Leverantörer av AOC-system

–

Nätverksförvaltare

Utbyte av meteorologisk information

Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget

Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2

Alla centraler i de medlemsstater som tillhandahåller civil-militära tjänster som inte är integrerade (9)

Leverantörer av AOC-system

Alla MET-leverantörer

Nätverksförvaltare

Utbyte av nätverksinformation genom samarbete

Områdeskontrollcentraler, TMA:er och torn som anges i tillägget

Geografiskt tillämpningsområde enligt punkt 1.2

–

Leverantörer av AOC-system

–

Nätverksförvaltare

Utbyte av flyginformation

Områdeskontrollcentraler och TMA:er som anges i tillägget

–

–

–

–

Nätverksförvaltare

5.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

Operativa berörda parter och den nätverksförvaltare som avses i punkt 5.2 ska tillhandahålla och driva iSWIM från och med den 1 januari 2025.

5.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteten initial systemövergripande informationshantering ska samordnas på grund av att de potentiella effekterna för nätverkets prestanda till följd av försenat genomförande kan få stor geografisk spridning och beröra ett antal berörda parter. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och tjänsteleveranser synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Denna synkronisering ska möjliggöra de ändringar som omfattas av ATM-funktionaliteter som avses i avsnitten 1–4 ovan samt framtida gemensamma projekt. Synkroniseringen ska omfatta alla berörda ATM-parter på mark (civila/militära leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare – för AOC-system: flygplatsoperatörer, leverantörer av MET-tjänster och nätverksförvaltaren). Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske, i synnerhet mellan leverantörer och standardiseringsorgan.

5.5   Grundläggande förutsättningar

För stöd till profilen blå SWIM TI ska centraler med mycket hög och hög kapacitet anslutas till paneuropeiska nätverkstjänster (Pan-European Network Services, PENS).

5.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | SWIM-tjänster möjliggör AMAN-funktionaliteten enligt beskrivningen i punkt 1, A-FUA enligt beskrivningen i punkt 3, funktionaliteten nätverkssamverkan enligt beskrivningen i punkt 4, och utbyte av nedlänkad information om flygbanan mellan olika system för behandling av flygdata och olika ATS-enheter som krävs enligt funktionaliteten initialt informationsutbyte för flygbana som avses i punkt 6. |
| --- | --- |

—

SWIM-tjänster möjliggör AMAN-funktionaliteten enligt beskrivningen i punkt 1, A-FUA enligt beskrivningen i punkt 3, funktionaliteten nätverkssamverkan enligt beskrivningen i punkt 4, och utbyte av nedlänkad information om flygbanan mellan olika system för behandling av flygdata och olika ATS-enheter som krävs enligt funktionaliteten initialt informationsutbyte för flygbana som avses i punkt 6.

| — | Genomförandet av SWIM-infrastruktur och -tjänster som avses i punkt 5 underlättar informationsutbytet för alla nämnda ATM-funktionaliteter. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av SWIM-infrastruktur och -tjänster som avses i punkt 5 underlättar informationsutbytet för alla nämnda ATM-funktionaliteter.

6.   INITIALT INFORMATIONSUTBYTE FÖR FLYGBANA

Initialt informationsutbyte för flygbana (i4D) består av förbättrad användning av destinationstider och information om flygbanan, inklusive, om tillgängligt, användning av 4D-information om flygbanan ombord av ATC-system på mark och system för nätverksförvaltare, vilket innebär färre taktiska ingripanden och bättre konfliktidentifieringssituationer.

6.1   Operativt och tekniskt tillämpningsområde

Destinationstider och 4D-information om flygbanan ska användas för att förbättra ATM-systemets prestanda.

Information om flygbanan och destinationstider ska förbättras genom utbyte av information om flygbanan mellan luftfartyg och mark.

Systemkrav

| — | Utrustade luftfartyg ska nedlänka information om flygbanan med hjälp en utökad flygbaneprofil inom ADS-C (Extended Projected Profile, EPP) som en del av ATN B2-tjänsterna. Data om flygbanan ska automatiskt nedlänkas från det luftburna systemet och uppdatera ATM-systemet i enlighet med kontraktsvillkoren. |
| --- | --- |

—

Utrustade luftfartyg ska nedlänka information om flygbanan med hjälp en utökad flygbaneprofil inom ADS-C (Extended Projected Profile, EPP) som en del av ATN B2-tjänsterna. Data om flygbanan ska automatiskt nedlänkas från det luftburna systemet och uppdatera ATM-systemet i enlighet med kontraktsvillkoren.

| — | Marksystem för datalänkförbindelse ska stödja ADS-C (nedlänkad information om flygbanan med hjälp av EPP) som en del av ATN B2-tjänsterna. |
| --- | --- |

—

Marksystem för datalänkförbindelse ska stödja ADS-C (nedlänkad information om flygbanan med hjälp av EPP) som en del av ATN B2-tjänsterna.

| — | Nedlänkade flygbanor ska användas vid flygledarens position i system för behandling av flygdata och i system för nätverksförvaltare. |
| --- | --- |

—

Nedlänkade flygbanor ska användas vid flygledarens position i system för behandling av flygdata och i system för nätverksförvaltare.

| — | Utbyte av information om flygbanan från FDP till FDP mellan ATS-enheter samt mellan ATS-enheter och system för nätverksförvaltare ska stödjas med hjälp av utbyte av flygobjekt enligt definitionen i punkt 5. |
| --- | --- |

—

Utbyte av information om flygbanan från FDP till FDP mellan ATS-enheter samt mellan ATS-enheter och system för nätverksförvaltare ska stödjas med hjälp av utbyte av flygobjekt enligt definitionen i punkt 5.

6.2   Geografiskt tillämpningsområde

Initialt informationsutbyte för flygbana ska genomföras i alla ATS-enheter som tillhandahåller flygtrafikledningstjänst i det luftrum som medlemsstaterna ansvarar för i Icao:s EUR-område.

6.3   Berörda parter som måste införa funktionaliteten och måldatum för införande

ATS-leverantörer och nätverksförvaltaren ska se till att de möjliggör initialt informationsutbyte för flygbana från och med den 1 januari 2025.

Införandeförvaltaren ska utveckla en strategi, som också innehåller incitament, för att se till att minst 20 % av de luftfartyg som används inom luftrummet i länderna som ingår i Europeiska civila luftfartskonferensen (ECAC) (10) i Icao:s EUR-område, motsvarande minst 45 % av flygningarna i dessa länder, kan nedlänka information om luftfartygets flygbana med hjälp av ADS-C EPP från och med den 1 januari 2026.

6.4   Behov av synkronisering

Införandet av funktionaliteten initialt informationsutbyte för flygbana ska samordnas på grund av att de potentiella effekterna för nätverkets prestanda till följd av försenat genomförande kan få stor geografisk spridning och beröra ett antal berörda parter. Ur ett tekniskt perspektiv ska införandet av riktade ändringar av system och tjänsteleveranser synkroniseras för att säkerställa att prestandamålen uppfylls. Denna synkronisering ska möjliggöra de ändringar som omfattas av ATM-funktionalitet som avses i avsnitten 1, 3 och 4 ovan samt framtida gemensamma projekt. Synkronisering ska omfatta alla leverantörer av flygtrafiktjänster, nätverksförvaltaren och luftrummets användare (behov av synkronisering luft-mark). Synkronisering och enhetlighet när det gäller utveckling av flygelektronik, för att säkerställa största ekonomiska effektivitet och driftskompatibilitet för luftrummets användare, uppnås genom arrangemangen för samarbete i samarbetsmemorandumet om forskning och utveckling inom området för civil luftfart mellan Amerikas förenta stater och unionen (11). Dessutom ska synkronisering under motsvarande industrialiseringsfas ske, i synnerhet mellan leverantörer och standardiserings- och certifieringsorgan.

6.5   Grundläggande förutsättningar

Den datalänkkapacitet som beskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 29/2009 om datalänktjänster är en viktig förutsättning för denna ATM-funktionalitet.

6.6   Samband med andra ATM-funktionaliteter

| — | Luftfartygets flygbana som nedlänkas får användas för att förbättra AMAN-funktionaliteten som beskrivs i punkt 1. |
| --- | --- |

—

Luftfartygets flygbana som nedlänkas får användas för att förbättra AMAN-funktionaliteten som beskrivs i punkt 1.

| — | Nedlänkad information om flygbanan får integreras i beräkningen av förstärkta kortsiktiga ATFCM-åtgärder och i det automatiserade stödet för bedömning av trafikkomplexitet som anges i punkt 3. |
| --- | --- |

—

Nedlänkad information om flygbanan får integreras i beräkningen av förstärkta kortsiktiga ATFCM-åtgärder och i det automatiserade stödet för bedömning av trafikkomplexitet som anges i punkt 3.

| — | Om nedlänkad information om flygbanan är tillgänglig ska den integreras i NOP i enlighet med punkt 4 för att stödja TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Om nedlänkad information om flygbanan är tillgänglig ska den integreras i NOP i enlighet med punkt 4 för att stödja TTO/TTA.

| — | iSWIM som avses i punkt 5 ska möjliggöra utbyte av nedlänkad information om flygbanan från FDP till FDP och mellan ATS-enheter. |
| --- | --- |

—

iSWIM som avses i punkt 5 ska möjliggöra utbyte av nedlänkad information om flygbanan från FDP till FDP och mellan ATS-enheter.

---

(1)  Förutsatt att denna förordning införlivas i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart.

(2)  Förutsatt att denna förordning införlivas i EES-avtalet.

(3)  Förutsatt att denna förordning införlivas i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart.

(4)  Förutsatt att denna förordning införlivas i EES-avtalet.

(5)  Förutsatt att denna förordning införlivas i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart.

(6)  Förutsatt att denna förordning införlivas i EES-avtalet.

(7)  Österrike, Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Irland, Italien, Portugal, Rumänien, Slovakien och Spanien.

(8)  Österrike, Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Irland, Italien, Portugal, Rumänien, Slovakien och Spanien.

(9)  Österrike, Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Irland, Italien, Portugal, Rumänien, Slovakien och Spanien.

(10)  Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Belgien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Georgien, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Malta, Moldavien, Monaco, Montenegro, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, San Marino, Serbien, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Turkiet, Tyskland, Ukraina, Ungern, Österrike.

(11)  Bilaga 1 till Samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen, Sesar-NextGen-samarbete för global driftskompatibilitet, EUT L 89, 5.4.2011, s. 8.

Tillägg

Områdeskontrollcentraler:

| — | LONDON ACC CENTRAL |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL

| — | KARLSRUHE UAC |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE EAST + WEST |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST

| — | PARIS EAST |
| --- | --- |

—

PARIS EAST

| — | ROM ACC |
| --- | --- |

—

ROM ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MÜNCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MÜNCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC WIEN |
| --- | --- |

—

ACC WIEN

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BELGRAD ACC |
| --- | --- |

—

BELGRAD ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUKAREST ACC |
| --- | --- |

—

BUKAREST ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDAPEST ACC |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC

| — | ZÜRICH ACC |
| --- | --- |

—

ZÜRICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

TMA:er och torn:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIS TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP

| — | MÜNCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MÜNCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | ROM TMA |
| --- | --- |

—

ROM TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA APPROACH |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP WIEN |
| --- | --- |

—

APP WIEN

| — | KANARIEÖARNA TMA |
| --- | --- |

—

KANARIEÖARNA TMA

| — | KÖPENHAMN APP |
| --- | --- |

—

KÖPENHAMN APP

| — | ZÜRICH APP |
| --- | --- |

—

ZÜRICH APP

| — | APP BRYSSEL |
| --- | --- |

—

APP BRYSSEL

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINGFORS APPROACH |
| --- | --- |

—

HELSINGFORS APPROACH

| — | MANCHESTER APPROACH |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 717/2014

av den 27 juni 2014

om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1),

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning (2),

efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

| (1) | Statlig finansiering som uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i fördraget utgör statligt stöd och ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. Enligt artikel 109 i fördraget får rådet fastställa vilka kategorier av stödåtgärder som är undantagna från denna anmälningsskyldighet. I enlighet med artikel 108.4 i fördraget får kommissionen anta förordningar avseende dessa kategorier av statligt stöd. Genom förordning (EG) nr 994/98 beslutade rådet, i enlighet med artikel 109 i fördraget, att stöd av mindre betydelse kan utgöra en sådan kategori. Med denna utgångspunkt anses stöd av mindre betydelse, dvs. stöd som beviljas ett enda företag under en angiven period och inte överskrider ett bestämt fast belopp, inte uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget, och omfattas därför inte av anmälningsförfarandet. |
| --- | --- |

(1)

Statlig finansiering som uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i fördraget utgör statligt stöd och ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. Enligt artikel 109 i fördraget får rådet fastställa vilka kategorier av stödåtgärder som är undantagna från denna anmälningsskyldighet. I enlighet med artikel 108.4 i fördraget får kommissionen anta förordningar avseende dessa kategorier av statligt stöd. Genom förordning (EG) nr 994/98 beslutade rådet, i enlighet med artikel 109 i fördraget, att stöd av mindre betydelse kan utgöra en sådan kategori. Med denna utgångspunkt anses stöd av mindre betydelse, dvs. stöd som beviljas ett enda företag under en angiven period och inte överskrider ett bestämt fast belopp, inte uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget, och omfattas därför inte av anmälningsförfarandet.

| (2) | Kommissionen har i flera beslut förtydligat begreppet stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen har också redogjort för sin politik när det gäller ett tak för stöd av mindre betydelse under vilket artikel 107.1 inte anses vara tillämplig, först i sitt meddelande om försumbart stöd (3) och sedan i kommissionens förordningar (EG) nr 69/2001 (4) och (EG) nr 1998/2006 (5). Med beaktande av de särskilda regler som gäller för fiskeri- och vattenbrukssektorn och riskerna för att även små stödbelopp skulle kunna uppfylla kriterierna i artikel 107.1 i fördraget, har fiskeri- och vattenbrukssektorn uteslutits från de förordningarnas tillämpningsområde. Kommissionen har redan antagit ett antal förordningar med regler för stöd av mindre betydelse som beviljas inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, varav den senaste var förordning (EG) nr 875/2007 (6). Enligt den förordningen ansågs det totala beloppet för stöd av mindre betydelse som beviljas ett enda företag som är verksamt inom fiskerisektorn inte uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i EG-fördraget, om det inte översteg 30 000 euro per stödmottagare under en period om tre beskattningsår och ett kumulerat belopp som fastställts för varje medlemsstat och som motsvarar 2,5 % av den årliga produktionen i fiskerisektorn. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av förordning (EG) nr 875/2007 är det lämpligt att se över en del av villkoren i den förordningen och att ersätta den. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i flera beslut förtydligat begreppet stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen har också redogjort för sin politik när det gäller ett tak för stöd av mindre betydelse under vilket artikel 107.1 inte anses vara tillämplig, först i sitt meddelande om försumbart stöd (3) och sedan i kommissionens förordningar (EG) nr 69/2001 (4) och (EG) nr 1998/2006 (5). Med beaktande av de särskilda regler som gäller för fiskeri- och vattenbrukssektorn och riskerna för att även små stödbelopp skulle kunna uppfylla kriterierna i artikel 107.1 i fördraget, har fiskeri- och vattenbrukssektorn uteslutits från de förordningarnas tillämpningsområde. Kommissionen har redan antagit ett antal förordningar med regler för stöd av mindre betydelse som beviljas inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, varav den senaste var förordning (EG) nr 875/2007 (6). Enligt den förordningen ansågs det totala beloppet för stöd av mindre betydelse som beviljas ett enda företag som är verksamt inom fiskerisektorn inte uppfylla samtliga kriterier i artikel 87.1 i EG-fördraget, om det inte översteg 30 000 euro per stödmottagare under en period om tre beskattningsår och ett kumulerat belopp som fastställts för varje medlemsstat och som motsvarar 2,5 % av den årliga produktionen i fiskerisektorn. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av förordning (EG) nr 875/2007 är det lämpligt att se över en del av villkoren i den förordningen och att ersätta den.

| (3) | Taket på 30 000 euro bibehålls lämpligen som det stödbelopp av mindre betydelse som ett enda företag kan erhålla per medlemsstat under en period av tre år. Det taket behövs också i fortsättningen för att åtgärder som omfattas av denna förordning ska kunna anses sakna inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och inte snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, när det sammanlagda stödbelopp som beviljas samtliga företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn under tre år understiger ett kumulerat belopp som fastställts för varje medlemsstat och som motsvarar 2,5 % av den årliga fiskeriomsättningen, dvs. fångst-, berednings- och vattenbruksverksamheter (den nationella övre gränsen). |
| --- | --- |

(3)

Taket på 30 000 euro bibehålls lämpligen som det stödbelopp av mindre betydelse som ett enda företag kan erhålla per medlemsstat under en period av tre år. Det taket behövs också i fortsättningen för att åtgärder som omfattas av denna förordning ska kunna anses sakna inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och inte snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen, när det sammanlagda stödbelopp som beviljas samtliga företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn under tre år understiger ett kumulerat belopp som fastställts för varje medlemsstat och som motsvarar 2,5 % av den årliga fiskeriomsättningen, dvs. fångst-, berednings- och vattenbruksverksamheter (den nationella övre gränsen).

| (4) | Med företag avses vid tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och hur den finansieras (7). Europeiska unionens domstol har fastställt att alla enheter som (rättsligt eller faktiskt) kontrolleras av samma enhet bör betraktas som ett enda företag (8). Av rättssäkerhetsskäl och för att minska den administrativa bördan bör det i denna förordning ges en uttömmande förteckning över tydliga kriterier för att avgöra när två eller flera företag inom samma medlemsstat ska betraktas som ett enda företag. Kommissionen har bland de väletablerade kriterierna för definition av ”anknutna företag” i definitionen av små och medelstora företag i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (9) och i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (10) valt ut de kriterier som är lämpliga vid tillämpningen av denna förordning. Kriterierna är redan kända för myndigheter och bör med tanke på tillämpningsområdet för denna förordning tillämpas såväl på små och medelstora företag som stora företag. Dessa kriterier bör säkerställa att en grupp av anknutna företag betraktas som ett enda företag vid tillämpningen av regeln för stöd av mindre betydelse, men att företag som inte har något förhållande till varandra förutom att vart och ett av dem har en direkt koppling till samma offentliga organ inte behandlas som anknutna företag. Hänsyn tas därför till den specifika situation som råder för företag som kontrolleras av samma offentliga organ, och som kan ha oberoende beslutsbefogenhet. |
| --- | --- |

(4)

Med företag avses vid tillämpningen av konkurrensreglerna i fördraget en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och hur den finansieras (7). Europeiska unionens domstol har fastställt att alla enheter som (rättsligt eller faktiskt) kontrolleras av samma enhet bör betraktas som ett enda företag (8). Av rättssäkerhetsskäl och för att minska den administrativa bördan bör det i denna förordning ges en uttömmande förteckning över tydliga kriterier för att avgöra när två eller flera företag inom samma medlemsstat ska betraktas som ett enda företag. Kommissionen har bland de väletablerade kriterierna för definition av ”anknutna företag” i definitionen av små och medelstora företag i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (9) och i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (10) valt ut de kriterier som är lämpliga vid tillämpningen av denna förordning. Kriterierna är redan kända för myndigheter och bör med tanke på tillämpningsområdet för denna förordning tillämpas såväl på små och medelstora företag som stora företag. Dessa kriterier bör säkerställa att en grupp av anknutna företag betraktas som ett enda företag vid tillämpningen av regeln för stöd av mindre betydelse, men att företag som inte har något förhållande till varandra förutom att vart och ett av dem har en direkt koppling till samma offentliga organ inte behandlas som anknutna företag. Hänsyn tas därför till den specifika situation som råder för företag som kontrolleras av samma offentliga organ, och som kan ha oberoende beslutsbefogenhet.

| (5) | Med tanke på tillämpningsområdet för den gemensamma fiskeripolitiken och definitionen av fiskeri- och vattenbrukssektorn i artikel 5 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (11) bör denna förordning vara tillämplig på företag verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på tillämpningsområdet för den gemensamma fiskeripolitiken och definitionen av fiskeri- och vattenbrukssektorn i artikel 5 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (11) bör denna förordning vara tillämplig på företag verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

| (6) | Det är en allmän princip att stöd inte bör beviljas i de fall där EU-lagstiftningen, och i synnerhet reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken, inte följs. Denna princip gäller även för stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(6)

Det är en allmän princip att stöd inte bör beviljas i de fall där EU-lagstiftningen, och i synnerhet reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken, inte följs. Denna princip gäller även för stöd av mindre betydelse.

| (7) | Med tanke på behovet av samstämmighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och Europeiska havs- och fiskerifonden, bör särskilt stöd för inköp av fiskefartyg, stöd till modernisering eller byte av huvud- eller hjälpmotorer på fiskefartyg och stöd till verksamheter som inte är stödberättigande enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (12) undantas från tillämpningsområdet för denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på behovet av samstämmighet med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och Europeiska havs- och fiskerifonden, bör särskilt stöd för inköp av fiskefartyg, stöd till modernisering eller byte av huvud- eller hjälpmotorer på fiskefartyg och stöd till verksamheter som inte är stödberättigande enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (12) undantas från tillämpningsområdet för denna förordning.

| (8) | Europeiska unionens domstol har slagit fast att så snart unionen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor är medlemsstaterna skyldiga att avstå från åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag från den (13). Denna princip gäller också inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Därför bör denna förordning inte gälla stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps in eller släpps ut på marknaden. Den bör heller inte tillämpas på stöd som är kopplat till en skyldighet att dela stödet med primärproducenter. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska unionens domstol har slagit fast att så snart unionen har lagstiftat om en gemensam organisation av marknaden för en viss jordbrukssektor är medlemsstaterna skyldiga att avstå från åtgärder som kan undergräva den eller skapa undantag från den (13). Denna princip gäller också inom fiskeri- och vattenbrukssektorn. Därför bör denna förordning inte gälla stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps in eller släpps ut på marknaden. Den bör heller inte tillämpas på stöd som är kopplat till en skyldighet att dela stödet med primärproducenter.

| (9) | Denna förordning bör inte tillämpas på exportstöd eller stöd som är avhängigt av att inhemska produkter används framför importerade. Den bör framför allt inte omfatta stöd till att bygga upp och driva ett distributionsnät i andra medlemsstater eller i tredjeländer. Stöd som avser kostnader för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad i en annan medlemsstat eller ett tredjeland utgör normalt inte exportstöd. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör inte tillämpas på exportstöd eller stöd som är avhängigt av att inhemska produkter används framför importerade. Den bör framför allt inte omfatta stöd till att bygga upp och driva ett distributionsnät i andra medlemsstater eller i tredjeländer. Stöd som avser kostnader för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad i en annan medlemsstat eller ett tredjeland utgör normalt inte exportstöd.

| (10) | Om ett företag är verksamt inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och också inom andra sektorer eller har andra verksamheter som omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (14) bör den förordningen tillämpas på stöd som beviljas för de andra sektorerna eller verksamheterna, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att verksamheten inom fiskeri- och vattenbrukssektorn inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Om ett företag är verksamt inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och också inom andra sektorer eller har andra verksamheter som omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (14) bör den förordningen tillämpas på stöd som beviljas för de andra sektorerna eller verksamheterna, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att verksamheten inom fiskeri- och vattenbrukssektorn inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med den förordningen.

| (11) | Om ett företag är verksamt både inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom sektorn för primärproduktion av jordbruksprodukter bör bestämmelserna i denna förordning tillämpas på stöd som beviljas för förstnämnda sektor eller verksamheter, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att primärproduktionen av jordbruksprodukter inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

Om ett företag är verksamt både inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom sektorn för primärproduktion av jordbruksprodukter bör bestämmelserna i denna förordning tillämpas på stöd som beviljas för förstnämnda sektor eller verksamheter, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att primärproduktionen av jordbruksprodukter inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas enligt denna förordning.

| (12) | Denna förordning bör innehålla regler som garanterar att högsta tillåtna stödnivåer som föreskrivs i särskilda förordningar eller kommissionsbeslut inte kan kringgås. Den bör också innehålla tydliga regler om kumulering som är lätta att tillämpa. |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning bör innehålla regler som garanterar att högsta tillåtna stödnivåer som föreskrivs i särskilda förordningar eller kommissionsbeslut inte kan kringgås. Den bör också innehålla tydliga regler om kumulering som är lätta att tillämpa.

| (13) | Den treårsperiod som ska beaktas vid tillämpningen av denna förordning bör vara rörlig, vilket innebär att det totala belopp som företaget har fått i stöd av mindre betydelse under det berörda beskattningsåret och under de två föregående beskattningsåren ska fastställas varje gång ett nytt stöd av mindre betydelse beviljas. |
| --- | --- |

(13)

Den treårsperiod som ska beaktas vid tillämpningen av denna förordning bör vara rörlig, vilket innebär att det totala belopp som företaget har fått i stöd av mindre betydelse under det berörda beskattningsåret och under de två föregående beskattningsåren ska fastställas varje gång ett nytt stöd av mindre betydelse beviljas.

| (14) | Denna förordning utesluter inte möjligheten att en åtgärd kanske inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget på andra grunder än de som anges i denna förordning, t.ex. därför att åtgärden är förenlig med principen om marknadsekonomiska aktörer eller därför att åtgärden inte innebär någon överföring av statliga medel. I synnerhet utgör unionsfinansiering som förvaltas centralt av kommissionen, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaten, inte statligt stöd och bör inte beaktas vid bedömningen av huruvida det tillämpliga taket eller den nationella övre gränsen respekteras. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning utesluter inte möjligheten att en åtgärd kanske inte betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget på andra grunder än de som anges i denna förordning, t.ex. därför att åtgärden är förenlig med principen om marknadsekonomiska aktörer eller därför att åtgärden inte innebär någon överföring av statliga medel. I synnerhet utgör unionsfinansiering som förvaltas centralt av kommissionen, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaten, inte statligt stöd och bör inte beaktas vid bedömningen av huruvida det tillämpliga taket eller den nationella övre gränsen respekteras.

| (15) | Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast tillämpas på stöd av mindre betydelse för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att en riskbedömning behöver göras (nedan kallat genomsynligt stöd). En sådan exakt beräkning kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader eller andra instrument som föreskriver en övre gräns som garanterar att det relevanta taket inte överskrids. En övre gräns innebär att så länge som det exakta stödbeloppet inte är känt eller ännu inte är känt måste den berörda medlemsstaten anta att beloppet motsvarar den övre gränsen för att garantera att flera stödåtgärder sammantaget inte överskrider det tak som föreskrivs i den här förordningen och för att tillämpa reglerna om kumulering. |
| --- | --- |

(15)

Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast tillämpas på stöd av mindre betydelse för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att en riskbedömning behöver göras (nedan kallat genomsynligt stöd). En sådan exakt beräkning kan till exempel göras för bidrag, räntesubventioner och begränsade skattelättnader eller andra instrument som föreskriver en övre gräns som garanterar att det relevanta taket inte överskrids. En övre gräns innebär att så länge som det exakta stödbeloppet inte är känt eller ännu inte är känt måste den berörda medlemsstaten anta att beloppet motsvarar den övre gränsen för att garantera att flera stödåtgärder sammantaget inte överskrider det tak som föreskrivs i den här förordningen och för att tillämpa reglerna om kumulering.

| (16) | För att säkerställa insyn, likabehandling och en korrekt tillämpning av taket för stöd av mindre betydelse bör medlemsstaterna använda samma beräkningsmetod. I syfte att underlätta denna beräkning bör stödbelopp som inte betalas ut i form av kontantbidrag omräknas till motsvarande bruttobidragsekvivalent. Vid beräkningen av bruttobidragsekvivalenten för olika typer av genomsynligt stöd som inte är bidrag eller för stöd som betalas ut i flera omgångar måste man använda de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att tillämpningen av reglerna för statligt stöd ska vara enhetlig, överblickbar och enkel bör de marknadsräntor som används vid tillämpningen av denna förordning vara de referensräntor som fastställs i meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (15). |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa insyn, likabehandling och en korrekt tillämpning av taket för stöd av mindre betydelse bör medlemsstaterna använda samma beräkningsmetod. I syfte att underlätta denna beräkning bör stödbelopp som inte betalas ut i form av kontantbidrag omräknas till motsvarande bruttobidragsekvivalent. Vid beräkningen av bruttobidragsekvivalenten för olika typer av genomsynligt stöd som inte är bidrag eller för stöd som betalas ut i flera omgångar måste man använda de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att tillämpningen av reglerna för statligt stöd ska vara enhetlig, överblickbar och enkel bör de marknadsräntor som används vid tillämpningen av denna förordning vara de referensräntor som fastställs i meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (15).

| (17) | Stöd som ingår i lån, bl.a. riskfinansieringsstöd av mindre betydelse som tar formen av lån, bör betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att förenkla handläggningen av små lån med kort löptid bör det i denna förordning föreskrivas en tydlig regel som är lätt att tillämpa och tar hänsyn till både lånets belopp och löptid. Baserat på kommissionens erfarenhet kan lån som garanteras av säkerheter som täcker minst 50 % av lånet och som inte överstiger antingen 150 000 euro och en löptid på fem år eller 75 000 euro och en löptid på tio år anses ha en bruttobidragsekvivalent som inte överstiger taket för stöd av mindre betydelse. Med tanke på de svårigheter som är förknippade med att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd som beviljas företag som kanske inte kommer att kunna betala tillbaka lånet, bör denna regel inte gälla sådana företag. |
| --- | --- |

(17)

Stöd som ingår i lån, bl.a. riskfinansieringsstöd av mindre betydelse som tar formen av lån, bör betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de marknadsräntor som gällde när stödet beviljades. För att förenkla handläggningen av små lån med kort löptid bör det i denna förordning föreskrivas en tydlig regel som är lätt att tillämpa och tar hänsyn till både lånets belopp och löptid. Baserat på kommissionens erfarenhet kan lån som garanteras av säkerheter som täcker minst 50 % av lånet och som inte överstiger antingen 150 000 euro och en löptid på fem år eller 75 000 euro och en löptid på tio år anses ha en bruttobidragsekvivalent som inte överstiger taket för stöd av mindre betydelse. Med tanke på de svårigheter som är förknippade med att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd som beviljas företag som kanske inte kommer att kunna betala tillbaka lånet, bör denna regel inte gälla sådana företag.

| (18) | Stöd i form av kapitaltillskott bör inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder som tar formen av investeringar i aktier eller hybridkapital enligt riktlinjerna för riskfinansiering (16) bör inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte den berörda åtgärden tillhandahåller kapital som ej överskrider taket för stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(18)

Stöd i form av kapitaltillskott bör inte anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder som tar formen av investeringar i aktier eller hybridkapital enligt riktlinjerna för riskfinansiering (16) bör inte betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse, såvida inte den berörda åtgärden tillhandahåller kapital som ej överskrider taket för stöd av mindre betydelse.

| (19) | Stöd som ingår i garantier, bl.a. riskfinansieringsstöd av mindre betydelse som tar formen av garantier, bör betraktas som genomsynligt om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i kommissionens tillkännagivande för den berörda företagstypen (17). För att förenkla behandlingen av kortfristiga garantier som utgör säkerhet för högst 80 % av ett relativt litet lån bör denna förordning innehålla en tydlig och lättillämplig regel som beaktar både beloppet för det underliggande lånet och garantins löptid. Denna regel bör inte gälla för garantier för underliggande transaktioner som inte utgör ett lån, till exempel garantier för egetkapitaltransaktioner. Om garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet, det garanterade beloppet inte överstiger 225 000 euro och garantins löptid inte överstiger fem år kan garantin anses ha en bruttobidragsekvivalent som inte överstiger taket för stöd av mindre betydelse. Detsamma gäller om garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet, det garanterade beloppet inte överstiger 112 500 euro och garantins löptid inte överstiger tio år. Dessutom kan medlemsstaterna använda en metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för garantier som anmälts till kommissionen enligt en annan kommissionsförordning inom området för statligt stöd, tillämplig vid samma tidpunkt, och som av kommissionen godtagits som överensstämmande med tillkännagivandet om garantier, eller något tillkännagivande som ersatt det, under förutsättning att den metod som godtagits uttryckligen avser den typ av garanti och den underliggande typ av transaktion som det är fråga om när denna förordning tillämpas. Med tanke på de svårigheter som är förknippade med att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd som beviljas företag som kanske inte kommer att kunna betala tillbaka lånet, bör denna regel inte gälla sådana företag. |
| --- | --- |

(19)

Stöd som ingår i garantier, bl.a. riskfinansieringsstöd av mindre betydelse som tar formen av garantier, bör betraktas som genomsynligt om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i kommissionens tillkännagivande för den berörda företagstypen (17). För att förenkla behandlingen av kortfristiga garantier som utgör säkerhet för högst 80 % av ett relativt litet lån bör denna förordning innehålla en tydlig och lättillämplig regel som beaktar både beloppet för det underliggande lånet och garantins löptid. Denna regel bör inte gälla för garantier för underliggande transaktioner som inte utgör ett lån, till exempel garantier för egetkapitaltransaktioner. Om garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet, det garanterade beloppet inte överstiger 225 000 euro och garantins löptid inte överstiger fem år kan garantin anses ha en bruttobidragsekvivalent som inte överstiger taket för stöd av mindre betydelse. Detsamma gäller om garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet, det garanterade beloppet inte överstiger 112 500 euro och garantins löptid inte överstiger tio år. Dessutom kan medlemsstaterna använda en metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för garantier som anmälts till kommissionen enligt en annan kommissionsförordning inom området för statligt stöd, tillämplig vid samma tidpunkt, och som av kommissionen godtagits som överensstämmande med tillkännagivandet om garantier, eller något tillkännagivande som ersatt det, under förutsättning att den metod som godtagits uttryckligen avser den typ av garanti och den underliggande typ av transaktion som det är fråga om när denna förordning tillämpas. Med tanke på de svårigheter som är förknippade med att beräkna bruttobidragsekvivalenten för stöd som beviljas företag som kanske inte kommer att kunna betala tillbaka lånet, bör denna regel inte gälla sådana företag.

| (20) | Om en stödordning för stöd av mindre betydelse genomförs via finansiella intermediärer bör det säkerställas att dessa inte mottar något statligt stöd. Detta kan ske exempelvis genom att kräva att finansiella intermediärer som åtnjuter statliga garantier ska betala avgifter som följer marknadspriserna eller till fullo överföra fördelarna till de slutliga stödmottagarna, eller genom att taket för stöd av mindre betydelse och övriga villkor i denna förordning även iakttas av intermediärerna. |
| --- | --- |

(20)

Om en stödordning för stöd av mindre betydelse genomförs via finansiella intermediärer bör det säkerställas att dessa inte mottar något statligt stöd. Detta kan ske exempelvis genom att kräva att finansiella intermediärer som åtnjuter statliga garantier ska betala avgifter som följer marknadspriserna eller till fullo överföra fördelarna till de slutliga stödmottagarna, eller genom att taket för stöd av mindre betydelse och övriga villkor i denna förordning även iakttas av intermediärerna.

| (21) | Efter anmälan från en medlemsstat kan kommissionen undersöka om en åtgärd som inte är ett bidrag, ett lån, en garanti, ett kapitaltillskott eller en riskfinansieringsåtgärd i form av en investering i aktier eller hybridkapital leder till en bruttobidragsekvivalent som inte överskrider taket för stöd av mindre betydelse och därför skulle kunna omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning. |
| --- | --- |

(21)

Efter anmälan från en medlemsstat kan kommissionen undersöka om en åtgärd som inte är ett bidrag, ett lån, en garanti, ett kapitaltillskott eller en riskfinansieringsåtgärd i form av en investering i aktier eller hybridkapital leder till en bruttobidragsekvivalent som inte överskrider taket för stöd av mindre betydelse och därför skulle kunna omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning.

| (22) | Kommissionen är skyldig att se till att reglerna om statligt stöd följs, och i enlighet med samarbetsprincipen i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen bör medlemsstaterna underlätta denna uppgift genom att införa de verktyg som krävs för att säkerställa att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som beviljas ett enda företag på grundval av regeln om stöd av mindre betydelse inte överskrider det fastställda taket. Därför bör medlemsstaterna, när de beviljar stöd av mindre betydelse, informera det berörda företaget om storleken på stödet av mindre betydelse och om dess karaktär av stöd av mindre betydelse och uttryckligen hänvisa till denna förordning. Det bör åligga medlemsstaterna att övervaka beviljat stöd för att se till att de relevanta taken inte överskrids och att kumuleringsreglerna efterlevs. För att uppfylla den skyldigheten bör den berörda medlemsstaten, innan den beviljar sådant stöd, från stödmottagaren få en redogörelse för annat stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning eller en annan förordning om stöd av mindre betydelse som företaget fått under det berörda beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren. Alternativt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att inrätta ett centralt register med fullständiga uppgifter om vilka stöd av mindre betydelse som beviljats och att kontrollera att varje nytt stöd inte överstiger det relevanta taket. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen är skyldig att se till att reglerna om statligt stöd följs, och i enlighet med samarbetsprincipen i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen bör medlemsstaterna underlätta denna uppgift genom att införa de verktyg som krävs för att säkerställa att det sammanlagda stöd av mindre betydelse som beviljas ett enda företag på grundval av regeln om stöd av mindre betydelse inte överskrider det fastställda taket. Därför bör medlemsstaterna, när de beviljar stöd av mindre betydelse, informera det berörda företaget om storleken på stödet av mindre betydelse och om dess karaktär av stöd av mindre betydelse och uttryckligen hänvisa till denna förordning. Det bör åligga medlemsstaterna att övervaka beviljat stöd för att se till att de relevanta taken inte överskrids och att kumuleringsreglerna efterlevs. För att uppfylla den skyldigheten bör den berörda medlemsstaten, innan den beviljar sådant stöd, från stödmottagaren få en redogörelse för annat stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning eller en annan förordning om stöd av mindre betydelse som företaget fått under det berörda beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren. Alternativt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att inrätta ett centralt register med fullständiga uppgifter om vilka stöd av mindre betydelse som beviljats och att kontrollera att varje nytt stöd inte överstiger det relevanta taket.

| (23) | Innan en medlemsstat beviljar nytt stöd av mindre betydelse bör den kontrollera att varken taket för stöd av mindre betydelse eller den nationella övre gränsen kommer att överskridas i den medlemsstaten genom det nya stödet av mindre betydelse samt att övriga villkor i denna förordning är uppfyllda. |
| --- | --- |

(23)

Innan en medlemsstat beviljar nytt stöd av mindre betydelse bör den kontrollera att varken taket för stöd av mindre betydelse eller den nationella övre gränsen kommer att överskridas i den medlemsstaten genom det nya stödet av mindre betydelse samt att övriga villkor i denna förordning är uppfyllda.

| (24) | Med hänsyn till kommissionens erfarenhet på detta område, och särskilt med tanke på hur ofta det i regel är nödvändigt att se över politiken för statligt stöd, bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Om giltighetstiden för denna förordning löper ut utan att ha förlängts bör medlemsstaterna beviljas en anpassningsperiod på sex månader när det gäller stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(24)

Med hänsyn till kommissionens erfarenhet på detta område, och särskilt med tanke på hur ofta det i regel är nödvändigt att se över politiken för statligt stöd, bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Om giltighetstiden för denna förordning löper ut utan att ha förlängts bör medlemsstaterna beviljas en anpassningsperiod på sex månader när det gäller stöd av mindre betydelse som omfattas av denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning gäller statligt stöd till företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, med undantag för följande:

| a) | Stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps in eller släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

a)

Stöd vars storlek fastställs på grundval av priset på eller mängden av produkter som köps in eller släpps ut på marknaden.

| b) | Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater, det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater, det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade volymer, till upprättandet eller driften av ett distributionsnät eller till andra löpande utgifter som har samband med exportverksamhet.

| c) | Stöd som är avhängigt av att inhemska produkter används framför importerade. |
| --- | --- |

c)

Stöd som är avhängigt av att inhemska produkter används framför importerade.

| d) | Stöd för inköp av fiskefartyg. |
| --- | --- |

d)

Stöd för inköp av fiskefartyg.

| e) | Stöd till modernisering eller byte av fiskefartygs huvud- eller hjälpmotorer. |
| --- | --- |

e)

Stöd till modernisering eller byte av fiskefartygs huvud- eller hjälpmotorer.

| f) | Stöd till verksamhet som ökar ett fartygs fiskekapacitet eller utrustning som ökar ett fartygs förmåga att lokalisera fisk. |
| --- | --- |

f)

Stöd till verksamhet som ökar ett fartygs fiskekapacitet eller utrustning som ökar ett fartygs förmåga att lokalisera fisk.

| g) | Stöd till konstruktion av nya fiskefartyg eller import av fiskefartyg. |
| --- | --- |

g)

Stöd till konstruktion av nya fiskefartyg eller import av fiskefartyg.

| h) | Stöd för tillfälligt eller permanent upphörande med fiskeverksamhet, såvida detta inte särskilt föreskrivs i förordning (EU) nr 508/2014. |
| --- | --- |

h)

Stöd för tillfälligt eller permanent upphörande med fiskeverksamhet, såvida detta inte särskilt föreskrivs i förordning (EU) nr 508/2014.

| i) | Stöd till experimentellt fiske. |
| --- | --- |

i)

Stöd till experimentellt fiske.

| j) | Stöd för överföring av äganderätten till ett företag. |
| --- | --- |

j)

Stöd för överföring av äganderätten till ett företag.

| k) | Stöd till direkt utsättning, utom om detta uttryckligen fastställs som en bevarandeåtgärd i en unionsrättsakt eller görs i vetenskapligt syfte. |
| --- | --- |

k)

Stöd till direkt utsättning, utom om detta uttryckligen fastställs som en bevarandeåtgärd i en unionsrättsakt eller görs i vetenskapligt syfte.

2.   Om ett företag är verksamt inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom en eller flera sektorer eller har andra verksamheter som omfattas av förordning (EU) nr 1407/2013 ska den förordningen tillämpas på stöd som beviljas för de sistnämnda sektorerna eller verksamheterna, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att verksamheterna inom fiskeri- och vattenbrukssektorn inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med den förordningen.

3.   Om ett företag är verksamt både inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom primärproduktionen av jordbruksprodukter som omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 (18) ska denna förordning tillämpas på stöd som beviljas för den förstnämnda sektorn, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att primärproduktionen av jordbruksprodukter inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn
  : företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

b)   
  fiskeri- och vattenbruksprodukter
  : produkter som definieras i artikel 5 a och b i förordning (EU) nr 1379/2013.

c)   
  beredning och saluföring
  : all verksamhet, inklusive hantering, behandling, produktion och distribution, som utförs mellan landningen eller skörden och slutproduktfasen.

2.   ett enda företag: omfattar vid tillämpningen av denna förordning alla enheter som har minst ett av följande förhållanden till varandra:

| a) | Ett företag innehar majoriteten av aktieägar- eller delägarrösterna i ett annat företag. |
| --- | --- |

a)

Ett företag innehar majoriteten av aktieägar- eller delägarrösterna i ett annat företag.

| b) | Ett företag har rätt att utse eller entlediga en majoritet av ledamöterna i ett annat företags styrelse, ledning eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

b)

Ett företag har rätt att utse eller entlediga en majoritet av ledamöterna i ett annat företags styrelse, ledning eller tillsynsorgan.

| c) | Ett företag har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över ett annat företag enligt ett avtal som är slutet med detta företag eller enligt en bestämmelse i det företagets stiftelseurkund eller stadgar. |
| --- | --- |

c)

Ett företag har rätt att utöva ett bestämmande inflytande över ett annat företag enligt ett avtal som är slutet med detta företag eller enligt en bestämmelse i det företagets stiftelseurkund eller stadgar.

| d) | Ett företag som är aktieägare eller delägare i ett annat företag kontrollerar ensamt majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas röster i detta företag med stöd av ett avtal med andra aktieägare eller delägare i detta företag. |
| --- | --- |

d)

Ett företag som är aktieägare eller delägare i ett annat företag kontrollerar ensamt majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas röster i detta företag med stöd av ett avtal med andra aktieägare eller delägare i detta företag.

Företag som har någon av de förbindelser som nämns i första stycket a–d via ett eller flera andra företag ska också anses vara ett enda företag.

Artikel 3

Stöd av mindre betydelse

1.   Stödåtgärder ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och ska därför inte omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i fördraget, om de uppfyller villkoren i denna förordning.

2.   Det totala stödet av mindre betydelse per medlemsstat till ett enda företag inom fiskeri- och vattenbrukssektorn får inte överstiga 30 000 euro under en period av tre beskattningsår.

3.   Det kumulerade stöd av mindre betydelse som beviljas företag verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorn under en period på tre beskattningsår får inte överstiga den nationella övre gräns som fastställs i bilagan.

4.   Stöd av mindre betydelse ska anses ha beviljats vid den tidpunkt då den lagliga rätten till stödet överfördes till företaget enligt tillämplig nationell lagstiftning oavsett dagen för utbetalning av stödet till företaget.

5.   Det tak som föreskrivs i punkt 2 och den nationella övre gränsen i punkt 3 ska gälla oberoende av stödets form och det mål som eftersträvas och oavsett om det stöd som medlemsstaten beviljar helt eller delvis finansieras med medel som härrör från unionen. Perioden på tre beskattningsår ska fastställas på grundval av de beskattningsår som används av företaget i den berörda medlemsstaten.

6.   Taket i punkt 2 och den nationella övre gränsen i punkt 3 ska uttryckas i form av ett kontantbidrag. Alla siffror som används ska avse bruttobelopp, dvs. belopp före eventuellt avdrag för skatt eller annan avgift. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag ska stödbeloppet vara lika med stödets bruttobidragsekvivalent.

Stöd som betalas ut i flera omgångar ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då det beviljas. Den ränta som ska användas för beräkningar av diskonterat värde ska vara den diskonteringsränta som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades.

7.   Om det tak som föreskrivs i punkt 2 eller den nationella övre gränsen i punkt 3 överskrids på grund av att nytt stöd av mindre betydelse beviljas, kan inget av detta nya stöd omfattas av denna förordning.

8.   Vid företagskoncentrationer och företagsförvärv ska allt stöd av mindre betydelse som beviljats någotdera av de tidigare företagen beaktas för att fastställa om eventuellt nytt stöd av mindre betydelse till det nya eller förvärvande företaget överskrider taket eller den nationella övre gränsen. Stöd av mindre betydelse som lagligen beviljats före koncentrationen eller förvärvet ska fortsatt anses vara lagliga.

9.   Om ett företag delas upp i två eller flera separata företag ska stöd av mindre betydelse som beviljats före uppdelningen tilldelas det företag som gynnats av det, vilket i princip är det företag som tar över de verksamheter för vilka stödet av mindre betydelse har använts. Om denna tilldelning inte är möjlig ska stödet av mindre betydelse fördelas proportionellt på grundval av det bokförda värdet av de nya företagens egna kapital den dag uppdelningen reellt ägde rum.

Artikel 4

Beräkning av bruttobidragsekvivalenten

1.   Denna förordning ska endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att i förväg beräkna den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att göra någon riskbedömning (nedan kallat genomsynligt stöd).

2.   Stöd som ingår i bidrag och räntesubventioner ska anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse.

3.   Stöd i form av lån ska betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om

| a) | stödmottagaren inte är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande och inte heller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran; när det gäller stora företag ska stödmottagaren vara i en situation som motsvarar ett kreditbetyg på lägst B–, och |
| --- | --- |

a)

stödmottagaren inte är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande och inte heller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran; när det gäller stora företag ska stödmottagaren vara i en situation som motsvarar ett kreditbetyg på lägst B–, och

| b) | lånet är garanterat av säkerheter som täcker minst 50 % av lånet och lånebeloppet uppgår antingen till 150 000 euro med en löptid på fem år eller till 75 000 euro med en löptid på tio år; om ett lån understiger dessa belopp och/eller beviljas för en kortare period än fem år respektive tio år ska bruttobidragsekvivalenten för det lånet beräknas som en motsvarande andel av det tak som föreskrivs i artikel 3.2, eller |
| --- | --- |

b)

lånet är garanterat av säkerheter som täcker minst 50 % av lånet och lånebeloppet uppgår antingen till 150 000 euro med en löptid på fem år eller till 75 000 euro med en löptid på tio år; om ett lån understiger dessa belopp och/eller beviljas för en kortare period än fem år respektive tio år ska bruttobidragsekvivalenten för det lånet beräknas som en motsvarande andel av det tak som föreskrivs i artikel 3.2, eller

| c) | bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde vid den tidpunkt då lånet beviljades. |
| --- | --- |

c)

bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde vid den tidpunkt då lånet beviljades.

4.   Stöd i form av kapitaltillskott ska anses vara genomsynligt stöd av mindre betydelse endast om det sammanlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse enligt artikel 3.2.

5.   Stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder som tar formen av investeringar i aktier eller hybridkapital ska endast betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om det kapital som ett enda företag får inte överskrider taket för stöd av mindre betydelse enligt artikel 3.2.

6.   Stöd i form av garantier ska behandlas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om

| a) | stödmottagaren inte är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande och inte heller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran; när det gäller stora företag ska stödmottagaren vara i en situation som motsvarar ett kreditbetyg på lägst B–, och |
| --- | --- |

a)

stödmottagaren inte är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande och inte heller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran; när det gäller stora företag ska stödmottagaren vara i en situation som motsvarar ett kreditbetyg på lägst B–, och

| b) | garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet och det garanterade beloppet inte överstiger 225 000 euro och garantin har en löptid på fem år, eller det garanterade beloppet inte överstiger 112 500 euro och garantin har en löptid på tio år; om det garanterade beloppet är mindre än dessa belopp och/eller garantin har en kortare löptid än fem respektive tio år, ska bruttobidragsekvivalenten för garantin beräknas som en motsvarande andel av det relevanta tak som föreskrivs i artikel 3.2, eller |
| --- | --- |

b)

garantin inte överstiger 80 % av det underliggande lånet och det garanterade beloppet inte överstiger 225 000 euro och garantin har en löptid på fem år, eller det garanterade beloppet inte överstiger 112 500 euro och garantin har en löptid på tio år; om det garanterade beloppet är mindre än dessa belopp och/eller garantin har en kortare löptid än fem respektive tio år, ska bruttobidragsekvivalenten för garantin beräknas som en motsvarande andel av det relevanta tak som föreskrivs i artikel 3.2, eller

| c) | bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i ett tillkännagivande från kommissionen, eller |
| --- | --- |

c)

bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i ett tillkännagivande från kommissionen, eller

| d) | metoden för att beräkna garantins bruttobidragsekvivalent, innan den genomförs,






  i) | har anmälts till kommissionen enligt en annan kommissionsförordning inom området för statligt stöd som är tillämplig vid samma tidpunkt och metoden av kommissionen godtagits som överensstämmande med tillkännagivandet om garantier, eller ett tillkännagivande som ersatt det, samt |
| --- | --- | --- |

d)

metoden för att beräkna garantins bruttobidragsekvivalent, innan den genomförs,

i)

har anmälts till kommissionen enligt en annan kommissionsförordning inom området för statligt stöd som är tillämplig vid samma tidpunkt och metoden av kommissionen godtagits som överensstämmande med tillkännagivandet om garantier, eller ett tillkännagivande som ersatt det, samt

| ii) | avser uttryckligen den typ av garanti och den typ av underliggande transaktion det är fråga om vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

ii)

avser uttryckligen den typ av garanti och den typ av underliggande transaktion det är fråga om vid tillämpningen av denna förordning.

7.   Stöd som ingår i andra instrument ska betraktas som genomsynligt stöd av mindre betydelse om instrumentet föreskriver ett tak som garanterar att det relevanta taket inte överskrids.

Artikel 5

Kumulering

1.   Om ett företag är verksamt både inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom en eller flera sektorer eller har annan verksamhet som regleras av förordning (EU) nr 1407/2013, får stöd av mindre betydelse som beviljas för verksamhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn i enlighet med denna förordning kumuleras med stöd av mindre betydelse som beviljas sistnämnda sektorer eller verksamheter upp till det relevanta tak som fastställs i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1407/2013, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, ser till att verksamheterna inom fiskeri- och vattenbrukssektorn inte åtnjuter stöd av mindre betydelse i enlighet med förordning (EU) nr 1407/2013.

2.   Om ett företag är verksamt både inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom primärproduktion av jordbruksprodukter, får stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med förordning (EU) nr 1408/2013 kumuleras med stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn i enlighet med denna förordning upp till det tak som fastställs i denna förordning, under förutsättning att den berörda medlemsstaten på lämpligt sätt, till exempel genom åtskillnad mellan verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, kan garantera att primärproduktionen av jordbruksprodukter inte åtnjuter stöd av mindre betydelse som beviljas i enlighet med denna förordning.

3.   Stöd av mindre betydelse får inte kumuleras med statligt stöd som avser samma stödberättigande kostnader eller med statligt stöd för samma riskfinansieringsåtgärd, om sådan kumulering överstiger den högsta relevanta stödnivå eller det högsta tillåtna stödbelopp som gäller i varje enskilt fall på grundval av en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen. Stöd av mindre betydelse som inte beviljas för eller kan tillskrivas specifika stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd som beviljas med stöd av en gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.

Artikel 6

Övervakning

1.   Om en medlemsstat har för avsikt att bevilja ett företag stöd av mindre betydelse i enlighet med denna förordning, ska medlemsstaten skriftligen underrätta företaget om det planerade stödbeloppet (uttryckt som bruttobidragsekvivalent) och om stödets karaktär av stöd av mindre betydelse genom att uttryckligen hänvisa till denna förordning med angivande av förordningens titel och en uppgift till offentliggörandet av den i Europeiska unionens officiella tidning. Om stöd av mindre betydelse beviljas i enlighet med denna förordning till olika företag på grundval av en viss stödordning och företagen därvid beviljas olika stödbelopp, kan den berörda medlemsstaten välja att uppfylla denna skyldighet genom att informera företagen om ett fast belopp som motsvarar det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas enligt stödordningen. I sådana fall ska det fasta beloppet användas för att fastställa om taket i artikel 3.2 har nåtts och den nationella övre gränsen i artikel 3.3 inte har överskridits. Innan medlemsstaten beviljar stödet ska den från det berörda företaget få en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse enligt denna förordning eller andra förordningar om stöd av mindre betydelse som mottagits under de två föregående beskattningsåren och det innevarande beskattningsåret.

2.   Om en medlemsstat har upprättat ett centralt register över stöd av mindre betydelse som innehåller fullständiga uppgifter om samtliga stöd av mindre betydelse som beviljats av myndigheter i medlemsstaten, ska punkt 1 inte längre gälla från den tidpunkt då registret omfattar en treårsperiod.

3.   En medlemsstat ska bevilja nytt stöd av mindre betydelse i enlighet med denna förordning först efter att ha kontrollerat att detta inte medför att det totala belopp av stöd av mindre betydelse som beviljas det berörda företaget når upp till en nivå som överskrider taket enligt artikel 3.2 och den nationella övre gränsen enligt artikel 3.3 och att samtliga villkor i denna förordning är uppfyllda.

4.   Medlemsstaterna ska registrera och sammanställa alla uppgifter som rör tillämpningen av denna förordning. Registren ska innehålla alla uppgifter som krävs för att det ska vara möjligt att fastställa att villkoren i denna förordning har iakttagits. Uppgifter om individuellt stöd av mindre betydelse ska bevaras under tio beskattningsår från den dag då stödet beviljades. Uppgifter om en stödordning för stöd av mindre betydelse ska bevaras i tio beskattningsår från den dag då det sista individuella stödet beviljades enligt stödordningen.

5.   Den berörda medlemsstaten ska på skriftlig begäran från kommissionen inom 20 arbetsdagar, eller inom den längre tidsfrist som anges i begäran, förse kommissionen med alla upplysningar den anser sig behöva för att bedöma om villkoren i denna förordning har följts, särskilt i fråga om det totala beloppet av stöd av mindre betydelse i den mening som avses i denna förordning och enligt andra förordningar om stöd av mindre betydelse som ett företag har mottagit.

Artikel 7

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska tillämpas på stöd som beviljats före dess ikraftträdande om stödet uppfyller alla villkor som föreskrivs i förordningen. Stöd som inte uppfyller dessa villkor kommer att bedömas av kommissionen i enlighet med relevanta ramar, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden.

2.   Individuellt stöd av mindre betydelse som beviljats mellan den 1 januari 2005 och den 30 juni 2008 och som uppfyller villkoren i förordning (EG) nr 1860/2004 ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och ska därför undantas från anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i fördraget.

3.   Individuellt stöd av mindre betydelse beviljat mellan den 31 juli 2007 och den 30 juni 2014 och som uppfyller villkoren i förordning (EG) nr 875/2007 ska inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och ska därför undantas från anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i fördraget.

4.   När denna förordning upphör att gälla ska alla stödordningar för stöd av mindre betydelse som uppfyller villkoren i den fortsatt omfattas av den i ytterligare sex månader.

Artikel 8

Ikraftträdande och tillämpningsperiod

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2014.

Den ska tillämpas till och med den 31 december 2020.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  EUT C 92, 29.3.2014, s. 22.

2

(3)  Kommissionens meddelande om försumbart stöd (EGT C 68, 6.3.1996, s. 9).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 379, 28.12.2006, s. 5).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 875/2007 av den 24 juli 2007 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom fiskerisektorn och om ändring av förordning (EG) nr 1860/2004 (EUT L 193, 25.7.2007, s. 6).

6

(7)  Mål C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mot Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., REG 2006, s. I-289.

7

(8)  Mål C-382/99, Nederländerna mot kommissionen, REG 2002, s. I-5163.

8

(9)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

12

(13)  Mål C-456/00, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, s. I-11949.

13

(14)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

14

(15)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6).

15

(16)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (EUT C 194, 18.8.2006, s. 2).

16

(17)  Exempelvis kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008, s. 10).

17

(18)  Kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn (EUT L 352, 24.12.2013, s. 9).

18

---

BILAGA

Nationell övre gräns som avses i artikel 3.3

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Högsta kumulerat belopp för stöd av mindre betydelse beviljat per medlemsstat inom fiskeri- och vattenbrukssektorn |
| Belgien | 11 240 000 |
| Bulgarien | 1 270 000 |
| Tjeckien | 3 020 000 |
| Danmark | 51 720 000 |
| Tyskland | 55 520 000 |
| Estland | 3 930 000 |
| Irland | 20 820 000 |
| Grekland | 27 270 000 |
| Spanien | 165 840 000 |
| Frankrike | 112 550 000 |
| Kroatien | 6 260 000 |
| Italien | 96 310 000 |
| Cypern | 1 090 000 |
| Lettland | 4 450 000 |
| Litauen | 8 320 000 |
| Luxemburg | 0 |
| Ungern | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Nederländerna | 22 960 000 |
| Österrike | 1 510 000 |
| Polen | 41 330 000 |
| Portugal | 29 200 000 |
| Rumänien | 2 460 000 |
| Slovenien | 990 000 |
| Slovakien | 860 000 |
| Finland | 7 450 000 |
| Sverige | 18 860 000 |
| Förenade kungariket | 114 780 000 |

(euro)

Medlemsstat

Högsta kumulerat belopp för stöd av mindre betydelse beviljat per medlemsstat inom fiskeri- och vattenbrukssektorn

Belgien

11 240 000

Bulgarien

1 270 000

Tjeckien

3 020 000

Danmark

51 720 000

Tyskland

55 520 000

Estland

3 930 000

Irland

20 820 000

Grekland

27 270 000

Spanien

165 840 000

Frankrike

112 550 000

Kroatien

6 260 000

Italien

96 310 000

Cypern

1 090 000

Lettland

4 450 000

Litauen

8 320 000

Luxemburg

0

Ungern

975 000

Malta

2 500 000

Nederländerna

22 960 000

Österrike

1 510 000

Polen

41 330 000

Portugal

29 200 000

Rumänien

2 460 000

Slovenien

990 000

Slovakien

860 000

Finland

7 450 000

Sverige

18 860 000

Förenade kungariket

114 780 000

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 718/2014

av den 27 juni 2014

om ändring av förordning (EG) nr 669/2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (2), särskilt artiklarna 15.5 och 63.1, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (3) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som finns i förteckningen i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen), vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (3) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som finns i förteckningen i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen), vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004.

| (2) | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet, minst varje kvartal, med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet, minst varje kvartal, med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln.

| (3) | Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar på att förteckningen bör ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från inspektioner som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i tredjeländer och de kvartalsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar på att förteckningen bör ändras.

| (4) | Särskilt för sändningar av bordsdruvor från Peru och torkade aprikoser från Turkiet visar de relevanta informationskällorna på att nya risker uppkommit, vilket motiverar att en strängare offentlig kontroll införs. Poster avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

Särskilt för sändningar av bordsdruvor från Peru och torkade aprikoser från Turkiet visar de relevanta informationskällorna på att nya risker uppkommit, vilket motiverar att en strängare offentlig kontroll införs. Poster avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen.

| (5) | Förteckningen bör dessutom ändras genom att posterna stryks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar på att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posten för curry från Indien bör därför utgå ur förteckningen. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen bör dessutom ändras genom att posterna stryks för de varor där de tillgängliga informationskällorna visar på att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posten för curry från Indien bör därför utgå ur förteckningen.

| (6) | Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där samma informationskällor visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. I förteckningen bör posten för Brassica oleracea från Kina därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där samma informationskällor visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. I förteckningen bör posten för Brassica oleracea från Kina därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas.

| (8) | I artikel 19 i förordning (EG) nr 669/2009 föreskrivs en övergångsperiod på fem år från den förordningens ikraftträdande under vilken minimikraven för utsedda införselställen får införas successivt. Under denna övergångsperiod är det tillåtet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att utföra de föreskrivna identitetskontrollerna och fysiska kontrollerna vid andra kontrollstationer än de utsedda införselställena. Sådana kontrollstationer ska uppfylla minimikraven för utsedda införselställen enligt den förordningen. Denna övergångsperiod löper ut den 14 augusti 2014. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 19 i förordning (EG) nr 669/2009 föreskrivs en övergångsperiod på fem år från den förordningens ikraftträdande under vilken minimikraven för utsedda införselställen får införas successivt. Under denna övergångsperiod är det tillåtet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att utföra de föreskrivna identitetskontrollerna och fysiska kontrollerna vid andra kontrollstationer än de utsedda införselställena. Sådana kontrollstationer ska uppfylla minimikraven för utsedda införselställen enligt den förordningen. Denna övergångsperiod löper ut den 14 augusti 2014.

| (9) | Flera medlemsstater har meddelat kommissionen att de fortfarande har praktiska problem med tillämpningen av minimikraven för utsedda införselställen. Vidare pågår för närvarande en översyn av de bestämmelser som är tillämpliga på utsedda införselställen och gränskontroller i allmänhet med anledning av kommissionens antagande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet (4). Detta kan leda till ändringar av de krav som gäller för utsedda införselställen och gränskontroller i allmänhet. I avvaktan på resultatet av översynen bör den övergångsperiod som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 669/2009 förlängas med ytterligare fem år för att möjliggöra ett smidigt ikraftträdande av eventuella nya krav som kan bli följden av översynen. |
| --- | --- |

(9)

Flera medlemsstater har meddelat kommissionen att de fortfarande har praktiska problem med tillämpningen av minimikraven för utsedda införselställen. Vidare pågår för närvarande en översyn av de bestämmelser som är tillämpliga på utsedda införselställen och gränskontroller i allmänhet med anledning av kommissionens antagande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet (4). Detta kan leda till ändringar av de krav som gäller för utsedda införselställen och gränskontroller i allmänhet. I avvaktan på resultatet av översynen bör den övergångsperiod som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 669/2009 förlängas med ytterligare fem år för att möjliggöra ett smidigt ikraftträdande av eventuella nya krav som kan bli följden av översynen.

| (10) | Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 669/2009 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Om ett utsett införselställe saknar den utrustning som krävs för att utföra identitetskontroller och fysiska kontroller enligt artikel 8.1 b får dessa kontroller under tio år från och med den dag då denna förordning träder i kraft utföras i samma medlemsstat vid en annan kontrollstation som den behöriga myndigheten har godkänt för detta ändamål, innan varorna deklareras för övergång till fri omsättning, förutsatt att kontrollstationen uppfyller minimikraven i artikel 4.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 19 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Om ett utsett införselställe saknar den utrustning som krävs för att utföra identitetskontroller och fysiska kontroller enligt artikel 8.1 b får dessa kontroller under tio år från och med den dag då denna förordning träder i kraft utföras i samma medlemsstat vid en annan kontrollstation som den behöriga myndigheten har godkänt för detta ändamål, innan varorna deklareras för övergång till fri omsättning, förutsatt att kontrollstationen uppfyller minimikraven i artikel 4.”

| 2. | Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut 2006/504/EG (EUT L 194, 25.7.2009, s. 11).

3

(4)  Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växters sundhet, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel samt om ändring av förordningarna (EG) nr 999/2001, (EG) nr 1829/2003 och (EG) nr 1831/2003, rådets förordning (EG) nr 1/2005, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005, rådets förordningar (EG) nr 834/2007 och (EG) nr 1099/2009, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012 och (EU) nr 652/2014 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (förordningen om offentlig kontroll) (COM(2013) 265 final).

4

---

BILAGA

”BILAGA I

Foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentliga kontroller vid utsedda införselställen

| Foder och livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nr (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara | Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Torkade vindruvor

  (Livsmedel) | 0806 20 | | Afghanistan (AF) | Ochratoxin A | 50 |
| — | Jordnötter, med skal |

Foder och livsmedel

(avsedd användning)

KN-nr (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent)

Torkade vindruvor

(Livsmedel)

0806 20

Afghanistan (AF)

Ochratoxin A

50

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brasilien (BR)

Aflatoxiner

10

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91,
  2008 11 96,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91,

2008 11 96,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Jordgubbar (frysta)

(Livsmedel)

0811 10

Kina (CN)

Norovirus och hepatit A

5

Brassica oleracea

(andra ätbara kålarter, daggkål [kinesisk broccoli]) (2)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (3)

50

Pomelo

(Livsmedel – färska)

ex 0805 40 00

31, 39

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (4)

20

Te, även aromatiserat

(Livsmedel)

0902

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (5)

10

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00,
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00,

ex 0710 80 95

72

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (6)

10

| — | Bittergurka (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Bittergurka (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90,
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90,

ex 0710 80 95

70

70

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00,

ex 0710 22 00

10

10

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (6)

20

| — | Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10,
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10,

ex 0709 60 99

20

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

| — | 0710 80 51,
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51,

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsiner (färska eller torkade) |
| --- | --- |

—

Apelsiner (färska eller torkade)

| — | 0805 10 20,
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20,

0805 10 80

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (7)

10

| — | Jordgubbar (färska) |
| --- | --- |

—

Jordgubbar (färska)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

Spanskpeppar (även sötpaprika) (Capsicum spp.)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

0709 60 10,

ex 0709 60 99,

20

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (8)

10

0710 80 51,

ex 0710 80 59

20

Betelblad (Piper betle L.)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00

10

Indien (IN)

Salmonella (9)

10

| — | Capsicum annuum, hela |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, hela

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indien (IN)

Aflatoxiner

10

| — | Capsicum annuum, krossade eller malda |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, krossade eller malda

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0904 22 00

10

| — | Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Torkade frukter av släktet Capsicum, hela, med undantag av sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskotnöt

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00,
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00,

0908 12 00

(Livsmedel – torkade kryddor)

Enzymer; enzympreparat

(Foder och livsmedel)

3507

Indien (IN)

Kloramfenikol

50

| — | Muskotnöt

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskotnöt

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00,
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00,

0908 12 00

Indonesien (ID)

Aflatoxiner

20

(Livsmedel – torkade kryddor)

| — | Ärter med skida (ospritade) |
| --- | --- |

—

Ärter med skida (ospritade)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 10 00

40

Kenya (KE)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (10)

10

| — | Bönor med skida (ospritade) |
| --- | --- |

—

Bönor med skida (ospritade)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00

40

(Livsmedel – färska eller kylda)

Mynta

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

ex 1211 90 86

30

Marocko (MA)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (11)

10

Torkade bönor

(Livsmedel)

0713 39 00

Nigeria (NG)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (12)

50

Bordsdruvor

(Livsmedel – färska)

0806 10 10

Peru (PE)

Bekämpningsmedelsrester (13)

10

Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus lanatus) och produkter därav

ex 1207 70 00,

ex 1106 30 90,

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoxiner

50

(Livsmedel)

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91,
  2008 11 96,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91,

2008 11 96,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (14)

10

Betelblad (Piper betle L.)

(Livsmedel)

ex 1404 90 00

10

Thailand (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Thailand (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

30

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (15)

10

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

| — | Sparrisböna
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (15)

20

| — | Auberginer |
| --- | --- |

—

Auberginer

| — | 0709 30 00,
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00,

ex 0710 80 95

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Torkade aprikoser

(Livsmedel)

0813 10 00

Turkiet (TR)

Sulfiter (16)

10

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10,

0710 80 51

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (17)

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Vinblad

(Livsmedel)

ex 2008 99 99

11, 19

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (18)

10

Torkade vindruvor

(Livsmedel)

0806 20

Uzbekistan (UZ)

Ochratoxin A

50

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

72

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (19)

20

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

20

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

ex 1211 90 86

30

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

40

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90

20

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester analyserade med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera ämnen eller metoder som påvisar enstaka restsubstanser (19)

20

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer anges KN-numret med ’ex’.

1

(2)  Arter av Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Även kallad ’Kai Lan’, ’Gai Lan’, ’Gailan’, ’Kailan’ och ’kinesisk bare Jielan’.

2

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(3)  Särskilt resthalter av klorfenapyr, fipronil (summan av fipronil och sulfonmetabolit [MB46136], uttryckt som fipronil), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), acetamiprid, dimetomorf och propikonazol.

3

(4)  Särskilt resthalter av triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), parationmetyl (summan av parationmetyl och paraoxonmetyl, uttryckt som parationmetyl), fentoat och metidation.

4

(5)  Särskilt resthalter av buprofezin, imidakloprid, fenvalerat och esfenvalerat (summan av RS- och SR-isomerer), profenofos, trifluralin, triazofos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), och cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]).

5

(6)  Särskilt resthalter av amitraz (amitraz inklusive metaboliter innehållande 2,4-dimetylanilin, uttryckt som amitraz), acefat, aldikarb (summan av aldikarb, dess sulfoxid och dess sulfon, uttryckt som aldikarb), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klorfenapyr, klorpyrifos, ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), diafentiuron, diazinon, diklorvos, dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan), fenamidon, imidakloprid, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), metamidofos, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), monokrotofos, oxamyl, profenofos, propikonazol, tiabendazol och tiakloprid.

6

(7)  Särskilt resthalter av karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), cyflutrin (cyflutrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), cyprodinil, diazinon, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), etion, fenitrotion, fenpropatrin, fludioxonil, hexaflumuron, lambda-cyhalotrin, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), oxamyl, fentoat och tiofanatmetyl.

7

(8)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), klorpyrifos, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), cyprokonazol, dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), difenokonazol, dinotefuran, etion, flusilazol, folpet, prokloraz (summan av prokloraz och dess metaboliter innehållande 2,4,6-triklorofenol, uttryckt som prokloraz), profenofos, propikonazol, tiofanatmetyl och triforin.

8

(9)  Referensmetod EN/ISO 6579 eller en metod som validerats mot den, enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 (EUT L 338, 22.12.2005, s. 1).

9

(10)  Särskilt resthalter av dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), klorpyrifos, acefat, metamidofos, metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), diafentiuron och indoxakarb (summan av S- och R-isomerer).

10

(11)  Särskilt resthalter av klorpyrifos, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan), hexakonazol, parationmetyl (summan av parationmetyl och paraoxonmetyl, uttryckt som parationmetyl), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), flutriafol, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), flubendiamid, myklobutanil och malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation).

11

(12)  Särskilt resthalter av diklorvos.

12

(13)  Särskilt resthalter av dinikonazol, etefon samt metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl).

13

(14)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), triazofos, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), profenofos, protiofos, etion, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), triforin, procymidon och formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid).

14

(15)  Särskilt resthalter av acefat, karbaryl, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), klorpyrifos, klorpyrifosmetyl, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), etion, malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), metalaxyl och metalaxyl-M (metalaxyl inklusive andra blandningar av isomerer inklusive metalaxyl-M [summan av isomerer]), metamidofos, metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), monokrotofos, profenofos, protiofos, kinalfos, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol), triazofos, dikrotofos, EPN och triforin.

15

(16)  Referensmetod: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 eller ISO 5522:1981.

16

(17)  Särskilt resthalter av metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), oxamyl, karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klofentezin, diafentiuron, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat), formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid), malation (summan av malation och malaoxon, uttryckt som malation), procymidon, tetradifon och tiofanatmetyl.

17

(18)  Särskilt resthalter av azoxistrobin, boskalid, klorpyrifos, ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), endosulfan (summan av alfa- och betaisomerer och endosulfansulfat, uttryckt som endosulfan), kresoximmetyl, lambda-cyhalotrin, metalaxyl och metalaxyl-M (metalaxyl inklusive andra blandningar av isomerer inklusive metalaxyl-M [summan av isomerer]), metoxifenozid, metrafenon, myklobutanil, penkonazol, pyraklostrobin, pyrimetanil, triadimefon och triadimenol (summan av triadimefon och triadimenol) och trifloxystrobin.

18

(19)  Särskilt resthalter av karbofuran (summan av karbofuran och 3-hydroxikarbofuran, uttryckt som karbofuran), karbendazim och benomyl (summan av karbendazim och benomyl, uttryckt som karbendazim), klorpyrifos, profenofos, permetrin (summan av isomerer), hexakonazol, difenokonazol, propikonazol, fipronil (summan av fipronil och sulfonmetabolit [MB46136], uttryckt som fipronil), propargit, flusilazol, fentoat, cypermetrin (cypermetrin inklusive andra blandningar av isomerer [summan av isomerer]), metomyl och tiodikarb (summan av metomyl och tiodikarb, uttryckt som metomyl), kinalfos, pencykuron, metidation, dimetoat (summan av dimetoat och ometoat, uttryckt som dimetoat) och fenbukonazol.”

19

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 719/2014

av den 27 juni 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 720/2014

av den 27 juni 2014

om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 inom ramen för den tullkvot som öppnades genom förordning (EG) nr 431/2008 för fryst kött av nötkreatur

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 (2) öppnades en tullkvot för import av nötköttsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 (2) öppnades en tullkvot för import av nötköttsprodukter.

| (2) | Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 överstiger de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna, i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 överstiger de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna, i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i den förordningen.

| (3) | För att säkra ett effektivt förfarande för tilldelningen av importrättigheter bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(3)

För att säkra ett effektivt förfarande för tilldelningen av importrättigheter bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importrättigheter för kvoten med löpnummer 09.4003 som har lämnats in för perioden 1 juli 2014–30 juni 2015 enligt förordning (EG) nr 431/2008 fastställs en tilldelningskoefficient på 27,09851 %.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 juni 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden,

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 431/2008 av den 19 maj 2008 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för import av fryst kött av nötkreatur med KN-nummer 0202 och produkter med KN-nummer 0206 29 91 (EUT L 130, 20.5.2008, s. 3).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BESLUT

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/66

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om upphävande av beslut 2010/282/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Österrike

(2014/404/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/282/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Österrike. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna beräknades uppgå till 3,9 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 68,2 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter upp till 5,5 % respektive 116,4 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/282/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Österrike. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna beräknades uppgå till 3,9 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 68,2 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter upp till 5,5 % respektive 116,4 % av BNP.

| (2) | Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Österrike, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Österrike, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.

| (3) | I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, tillhandahåller kommissionen de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, tillhandahåller kommissionen de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (4) | Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådet fatta ett beslut på grundval av anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådet fatta ett beslut på grundval av anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).

| (5) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Österrikes anmälan i april 2014, samt på grundval av stabilitetsprogrammet för 2014–2018 och kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Efter en topp på 4,5 % av BNP 2010 sjönk Österrikes underskott i de offentliga finanserna redan 2011 till 2,5 % och således under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Denna förbättring jämfört med det ursprungligen planerade budgetresultatet berodde på att offentliga utgiftsåtgärder för kapitaltillskott till KA Finanz (en avvecklingsbank) från 2011 till 2012, (ungefär 0,4 % av BNP) godkändes i de offentliga boksluten för 2012, när effekterna bekräftats på grundval av bankens redovisningar. I mindre utsträckning berodde underskottsminskningen på lägre utgifter än planerat på alla förvaltningsnivåer och på mer gynnsamma ekonomiska förhållanden, vilket ledde till en bättre inkomstutveckling än väntat. Trots både nationella prognosers och kommissionens prognosers beräkningar låg underskottet i de offentliga finanserna, på 2,6 % av BNP, kvar under 3 % av BNP under 2012. På grund av överhängande risker för eventuellt fler finansiella räddningsaktioner, som kunde leda till ett underskott på över 3 % av BNP under de följande åren, rekommenderade kommissionen inte att tidigt avsluta förfarandet vid alltför stora underskott. Dessa risker har emellertid endast delvis materialiserats, och för 2013 har Österrike meddelat ett underskott på 1,5 % av BNP. Denna ytterligare underskottsminskning berodde mycket på de oväntat inkomstsbringande engångsåtgärderna i form av försäljning av frekvenser för mobiltelefoni, som uppgick till nästan 0,6 % av BNP. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Österrikes anmälan i april 2014, samt på grundval av stabilitetsprogrammet för 2014–2018 och kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Efter en topp på 4,5 % av BNP 2010 sjönk Österrikes underskott i de offentliga finanserna redan 2011 till 2,5 % och således under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Denna förbättring jämfört med det ursprungligen planerade budgetresultatet berodde på att offentliga utgiftsåtgärder för kapitaltillskott till KA Finanz (en avvecklingsbank) från 2011 till 2012, (ungefär 0,4 % av BNP) godkändes i de offentliga boksluten för 2012, när effekterna bekräftats på grundval av bankens redovisningar. I mindre utsträckning berodde underskottsminskningen på lägre utgifter än planerat på alla förvaltningsnivåer och på mer gynnsamma ekonomiska förhållanden, vilket ledde till en bättre inkomstutveckling än väntat. Trots både nationella prognosers och kommissionens prognosers beräkningar låg underskottet i de offentliga finanserna, på 2,6 % av BNP, kvar under 3 % av BNP under 2012. På grund av överhängande risker för eventuellt fler finansiella räddningsaktioner, som kunde leda till ett underskott på över 3 % av BNP under de följande åren, rekommenderade kommissionen inte att tidigt avsluta förfarandet vid alltför stora underskott. Dessa risker har emellertid endast delvis materialiserats, och för 2013 har Österrike meddelat ett underskott på 1,5 % av BNP. Denna ytterligare underskottsminskning berodde mycket på de oväntat inkomstsbringande engångsåtgärderna i form av försäljning av frekvenser för mobiltelefoni, som uppgick till nästan 0,6 % av BNP.

| — | Den österrikiska regeringen antog den 29 april 2014 stabilitetsprogrammet för 2014–18, där underskottet väntas öka till 2,7 % av BNP år 2014 och sedan minska till 1,4 % år 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet uppgå till 2,8 % av BNP år 2014 och 1,5 % år 2015. Därmed kommer underskottet att ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. Inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 (5) aviserade regeringen, bekräftat i en skrivelse till kommissionen, en rad ytterligare besparingar och intäktsökningar som kommissionen har skattat till 0,2 % av BNP. Regeringens syfte är här att undvika en betydande avvikelse från den anpassningsbana som krävs för att nå det medelfristiga budgetmålet. |
| --- | --- |

—

Den österrikiska regeringen antog den 29 april 2014 stabilitetsprogrammet för 2014–18, där underskottet väntas öka till 2,7 % av BNP år 2014 och sedan minska till 1,4 % år 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet uppgå till 2,8 % av BNP år 2014 och 1,5 % år 2015. Därmed kommer underskottet att ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. Inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 (5) aviserade regeringen, bekräftat i en skrivelse till kommissionen, en rad ytterligare besparingar och intäktsökningar som kommissionen har skattat till 0,2 % av BNP. Regeringens syfte är här att undvika en betydande avvikelse från den anpassningsbana som krävs för att nå det medelfristiga budgetmålet.

| — | Ökningen av underskottet i de offentliga finanserna år 2014 beror på inrättandet av en avvecklingsenhet (Abbaueinheit) för att likvidera Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar. Enligt en extern rådgivande expertgrupp som regeringen tillsatt beräknas avvecklingsenheten för Hypo Alpe Adria få effekter motsvarande knappt 4 miljarder EUR (1,2 % av BNP), inbegripet effekten av ett kapitaltillskott på 750 miljoner EUR som redan genomförts under 2014. Slutredovisningen av den underskottshöjande effekten kommer att bygga på en oberoende utredning av Hypo Alpe Adrias tillgångar och deras kvalitet, som kommer att genomföras senare i år för att Eurostat ska kunna utvärdera den statistiska effekten av denna åtgärd. Expertgruppens pågående utvärdering verkar utmärkas av rimlig försiktighet och kan därför betraktas som realistisk. Det kan emellertid inte uteslutas att denna insats får större underskottseffekter. Den är den viktigaste nedåtrisken för det beräknade underskottet 2014. Samtidigt har regeringen aviserat ytterligare diskretionära åtgärder efter offentliggörandet av kommissionens avdelningars vårprognos 2014. Med beaktande av att dessa bör leda till en ytterligare minskning av det nominella underskottet, verkar riskerna för underskottet år 2014 sammantaget uppväga varandra. |
| --- | --- |

—

Ökningen av underskottet i de offentliga finanserna år 2014 beror på inrättandet av en avvecklingsenhet (Abbaueinheit) för att likvidera Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar. Enligt en extern rådgivande expertgrupp som regeringen tillsatt beräknas avvecklingsenheten för Hypo Alpe Adria få effekter motsvarande knappt 4 miljarder EUR (1,2 % av BNP), inbegripet effekten av ett kapitaltillskott på 750 miljoner EUR som redan genomförts under 2014. Slutredovisningen av den underskottshöjande effekten kommer att bygga på en oberoende utredning av Hypo Alpe Adrias tillgångar och deras kvalitet, som kommer att genomföras senare i år för att Eurostat ska kunna utvärdera den statistiska effekten av denna åtgärd. Expertgruppens pågående utvärdering verkar utmärkas av rimlig försiktighet och kan därför betraktas som realistisk. Det kan emellertid inte uteslutas att denna insats får större underskottseffekter. Den är den viktigaste nedåtrisken för det beräknade underskottet 2014. Samtidigt har regeringen aviserat ytterligare diskretionära åtgärder efter offentliggörandet av kommissionens avdelningars vårprognos 2014. Med beaktande av att dessa bör leda till en ytterligare minskning av det nominella underskottet, verkar riskerna för underskottet år 2014 sammantaget uppväga varandra.

| — | Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades med i genomsnitt nästan 0,7 % av BNP per år mellan 2011 och 2013. Detta ligger i linje med rådets rekommendationer. Det strukturella saldot väntas förbättras något under 2014, enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2014, dess bedömning av det uppdaterade utkastet till budgetplan som lämnades den 29 april 2014 samt de ytterligare åtgärder som regeringen aviserade den 12 maj 2014. I detta sammanhang tycks det finnas en växande avvikelse på 0,5 % av BNP från den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot, för att uppnå målet på medellång sikt under 2014. Detta tyder på att budgetåtgärderna behöver förstärkas för att stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del helt ska efterlevas, med tanke på den ökande risken för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan. |
| --- | --- |

—

Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades med i genomsnitt nästan 0,7 % av BNP per år mellan 2011 och 2013. Detta ligger i linje med rådets rekommendationer. Det strukturella saldot väntas förbättras något under 2014, enligt kommissionens avdelningars vårprognos 2014, dess bedömning av det uppdaterade utkastet till budgetplan som lämnades den 29 april 2014 samt de ytterligare åtgärder som regeringen aviserade den 12 maj 2014. I detta sammanhang tycks det finnas en växande avvikelse på 0,5 % av BNP från den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot, för att uppnå målet på medellång sikt under 2014. Detta tyder på att budgetåtgärderna behöver förstärkas för att stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del helt ska efterlevas, med tanke på den ökande risken för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan.

| — | Skuldkvoten ökade från 69,2 % till 74,5 % mellan 2009 och 2013. Den offentliga bruttoskulden väntas öka till cirka 80 % av BNP under 2014, främst till följd av att den offentliga sektorns skulder belastas i samband med att Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar överförs till likvidationsenheten. |
| --- | --- |

—

Skuldkvoten ökade från 69,2 % till 74,5 % mellan 2009 och 2013. Den offentliga bruttoskulden väntas öka till cirka 80 % av BNP under 2014, främst till följd av att den offentliga sektorns skulder belastas i samband med att Hypo Alpe Adrias förlusttillgångar överförs till likvidationsenheten.

| (6) | Rådet påminner om att Österrike från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av paktens förebyggande delar och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet. I detta ingår även att respektera utgiftsriktmärket, samt göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(6)

Rådet påminner om att Österrike från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av paktens förebyggande delar och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet. I detta ingår även att respektera utgiftsriktmärket, samt göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.

| (7) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (8) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Österrike har korrigerats och beslut 2010/282/EU bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Österrike har korrigerats och beslut 2010/282/EU bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Österrike har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2010/282/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/282/EU av den 2 december 2009 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Österrike (EUT L 125, 21.5.2010, s. 32).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Se även följande: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/69

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om upphävande av beslut 2010/284/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien

(2014/405/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/284/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Tjeckien. Rådet konstaterade att underskottet i de tjeckiska offentliga finanserna beräknades uppgå till 6,6 % av BNP år 2009, vilket överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 35,5 % av BNP år 2009, vilket klart understeg fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter ned till 5,8 % respektive 34,6 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/284/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Tjeckien. Rådet konstaterade att underskottet i de tjeckiska offentliga finanserna beräknades uppgå till 6,6 % av BNP år 2009, vilket överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 35,5 % av BNP år 2009, vilket klart understeg fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter ned till 5,8 % respektive 34,6 % av BNP.

| (2) | Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Tjeckien, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Tjeckien, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.

| (3) | I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, tillhandahåller kommissionen de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, tillhandahåller kommissionen de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal, i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (4) | Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bara upphävas, om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bara upphävas, om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).

| (5) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Tjeckiens anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Efter en kulmen på 5,8 % av BNP 2009 har Tjeckiens underskott i de offentliga finanserna nedbringats och uppgick till 1,5 % av BNP år 2013, som var den tidsfrist som rådet fastställt. Denna förbättring kom till stånd genom konsolidering både på utgifts- och inkomstsidan, särskilt genom högre indirekta skatter och offentliga investeringsminskningar. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Tjeckiens anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Efter en kulmen på 5,8 % av BNP 2009 har Tjeckiens underskott i de offentliga finanserna nedbringats och uppgick till 1,5 % av BNP år 2013, som var den tidsfrist som rådet fastställt. Denna förbättring kom till stånd genom konsolidering både på utgifts- och inkomstsidan, särskilt genom högre indirekta skatter och offentliga investeringsminskningar.

| — | I Tjeckiens konvergensprogram för 2014 beräknas underskott i de offentliga finanserna öka till 1,8 % av BNP år 2014 och till 2,3 % år 2015, medan kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknar att det hamnar på 1,9 % av BNP år 2014 och 2,4 % år 2015, med oförändrad politik. Därmed kommer underskottet att ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

—

I Tjeckiens konvergensprogram för 2014 beräknas underskott i de offentliga finanserna öka till 1,8 % av BNP år 2014 och till 2,3 % år 2015, medan kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknar att det hamnar på 1,9 % av BNP år 2014 och 2,4 % år 2015, med oförändrad politik. Därmed kommer underskottet att ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

| — | Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades med i genomsnitt 1,4 % av BNP per år under perioden 2010–2013. Saldot beräknas försämras med 1 % av BNP år 2014 (till -1,1 % av BNP) och med ytterligare 0,8 % av BNP år 2015, med oförändrad politik. |
| --- | --- |

—

Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades med i genomsnitt 1,4 % av BNP per år under perioden 2010–2013. Saldot beräknas försämras med 1 % av BNP år 2014 (till -1,1 % av BNP) och med ytterligare 0,8 % av BNP år 2015, med oförändrad politik.

| — | Skuldkvoten ökade med 11,5 procentenheter mellan 2009 och 2013 till 46 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga bruttoskulden först minska till 44,4 % av BNP år 2014 och sedan öka till 45,8 % år 2015. |
| --- | --- |

—

Skuldkvoten ökade med 11,5 procentenheter mellan 2009 och 2013 till 46 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga bruttoskulden först minska till 44,4 % av BNP år 2014 och sedan öka till 45,8 % år 2015.

| (6) | Rådet påminner om att Tjeckien från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör hålla sitt strukturella saldo på eller över det medelfristiga budgetmålet. |
| --- | --- |

(6)

Rådet påminner om att Tjeckien från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör hålla sitt strukturella saldo på eller över det medelfristiga budgetmålet.

| (7) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (8) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Tjeckien har korrigerats, och beslut 2010/284/EU bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Tjeckien har korrigerats, och beslut 2010/284/EU bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Tjeckien har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2010/284/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/284/EU av den 2 december 2009 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Tjeckien (EUT L 125, 21.5.2010, s. 36).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Se även följande: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/71

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om upphävande av beslut 2010/407/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark

(2014/406/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 juli 2010 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/407/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Danmark. Rådet noterade att enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat i april 2010, skulle underskottet i de offentliga finanserna för 2010 uppgå till 5,4 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden väntades uppgå till 45,1 % av BNP år 2010, vilket klart understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2010 har därefter reviderats till 2,5 % respektive 42,8 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 13 juli 2010 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/407/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Danmark. Rådet noterade att enligt de uppgifter som de danska myndigheterna lämnat i april 2010, skulle underskottet i de offentliga finanserna för 2010 uppgå till 5,4 % av BNP, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Den offentliga bruttoskulden väntades uppgå till 45,1 % av BNP år 2010, vilket klart understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2010 har därefter reviderats till 2,5 % respektive 42,8 % av BNP.

| (2) | Den 13 juli 2010 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Danmark, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Danmark, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.

| (3) | I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (4) | Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör dessutom bara upphävas, om kommissionens prognoser tyder på att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör dessutom bara upphävas, om kommissionens prognoser tyder på att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).

| (5) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Danmarks anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014, är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Underskottet i de offentliga finanserna låg under perioden 2010–2013 kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP, med undantag för 2012 då saldot påverkades negativt av en engångsöverföring för en pensionsreform år 2011. Engångsöverföringen beräknas ha försvagat de offentliga finanserna med 1,6 % av BNP år 2012. Underskottet i de offentliga finanserna uppgick till 2,5 % av BNP år 2010, 1,9 % år 2011, 3,8 % år 2012 och 0,8 % år 2013. Förbättringen av det offentliga saldot berodde på att man vidtagit konsolideringsåtgärder på både inkomst- och utgiftssidan, särskilt genom begränsad tillväxt inom offentlig konsumtion. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Danmarks anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014, är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Underskottet i de offentliga finanserna låg under perioden 2010–2013 kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP, med undantag för 2012 då saldot påverkades negativt av en engångsöverföring för en pensionsreform år 2011. Engångsöverföringen beräknas ha försvagat de offentliga finanserna med 1,6 % av BNP år 2012. Underskottet i de offentliga finanserna uppgick till 2,5 % av BNP år 2010, 1,9 % år 2011, 3,8 % år 2012 och 0,8 % år 2013. Förbättringen av det offentliga saldot berodde på att man vidtagit konsolideringsåtgärder på både inkomst- och utgiftssidan, särskilt genom begränsad tillväxt inom offentlig konsumtion.

| — | I Danmarks konvergensprogram för 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 1,3 % av BNP år 2014 och 2,9 % år 2015. Under 2013–2014 har de offentliga finanserna påverkats av engångsintäkter från den omstrukturering av befintliga kapitalpensioner som ger möjlighet att på förmånliga villkor betala av skatten på framtida pensioner. Denna åtgärd beräknas under bägge åren förbättra saldot i de offentliga finanserna med cirka 1,8 % av BNP. Under 2015 kommer åtgärden att sakna påverkan, vilket väntas öka underskottet i de offentliga finanserna. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 1,2 % av BNP år 2014 och 2,7 % år 2015. Under prognosperioden torde underskottet därför ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

—

I Danmarks konvergensprogram för 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 1,3 % av BNP år 2014 och 2,9 % år 2015. Under 2013–2014 har de offentliga finanserna påverkats av engångsintäkter från den omstrukturering av befintliga kapitalpensioner som ger möjlighet att på förmånliga villkor betala av skatten på framtida pensioner. Denna åtgärd beräknas under bägge åren förbättra saldot i de offentliga finanserna med cirka 1,8 % av BNP. Under 2015 kommer åtgärden att sakna påverkan, vilket väntas öka underskottet i de offentliga finanserna. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 1,2 % av BNP år 2014 och 2,7 % år 2015. Under prognosperioden torde underskottet därför ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP.

| — | Efter att ha förbättrats med 0,7 % av BNP mellan 2011 och 2013 väntas det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, försämras med 0,8 % av BNP år 2014 (till – 0,2 % av BNP) och med ytterligare 0,3 % år 2015, med oförändrad politik. |
| --- | --- |

—

Efter att ha förbättrats med 0,7 % av BNP mellan 2011 och 2013 väntas det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, försämras med 0,8 % av BNP år 2014 (till – 0,2 % av BNP) och med ytterligare 0,3 % år 2015, med oförändrad politik.

| — | I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 väntas den offentliga bruttoskulden minska till 43,5 % av BNP år 2014 och därefter öka till 44,9 % år 2015, vilket understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

—

I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 väntas den offentliga bruttoskulden minska till 43,5 % av BNP år 2014 och därefter öka till 44,9 % år 2015, vilket understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP.

| (6) | Rådet påminner om att Danmark från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör hålla sitt strukturella saldo på eller över det medelfristiga budgetmålet. |
| --- | --- |

(6)

Rådet påminner om att Danmark från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och bör hålla sitt strukturella saldo på eller över det medelfristiga budgetmålet.

| (7) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (8) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Danmark har korrigerats och beslut 2010/407/EU bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Danmark har korrigerats och beslut 2010/407/EU bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Danmark har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2010/407/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/407/EU av den 13 juli 2010 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Danmark (EUT L 189, 22.7.2010, s. 15).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Se även följande länk: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/73

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om upphävande av beslut 2010/287/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna

(2014/407/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom rådets beslut 2010/287/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna väntades uppgå till 4,8 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt soms den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 59,7 % av BNP år 2009, vilket understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter upp till 5,6 % respektive 60,8 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom rådets beslut 2010/287/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna. Rådet konstaterade att underskottet i de offentliga finanserna väntades uppgå till 4,8 % av BNP år 2009, vilket överskrider fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt soms den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 59,7 % av BNP år 2009, vilket understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 skrevs därefter upp till 5,6 % respektive 60,8 % av BNP.

| (2) | Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Nederländerna, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Nederländerna, där landet uppmanades att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.

| (3) | Den 21 juni 2013 ansåg rådet att Nederländerna hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget, och att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna hade inträffat efter antagandet av den ursprungliga rekommendationen. Rådet ansåg, efter en rekommendation från kommissionen, att de villkor som anges i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 var uppfyllda för att utfärda en ny rekommendation till Nederländerna enligt artikel 126.7 i fördraget, i syfte att få det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014. Den nya rådsrekommendationen offentliggjordes. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 juni 2013 ansåg rådet att Nederländerna hade vidtagit effektiva åtgärder i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget, och att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna hade inträffat efter antagandet av den ursprungliga rekommendationen. Rådet ansåg, efter en rekommendation från kommissionen, att de villkor som anges i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 var uppfyllda för att utfärda en ny rekommendation till Nederländerna enligt artikel 126.7 i fördraget, i syfte att få det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014. Den nya rådsrekommendationen offentliggjordes.

| (4) | I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (5) | Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådet fatta beslut på grundval av anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bara upphävas, om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4). |
| --- | --- |

(5)

Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådet fatta beslut på grundval av anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bara upphävas, om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).

| (6) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Nederländernas anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Efter en kulmen på 5,6 % av BNP år 2009 har Nederländernas underskott i de offentliga finanserna stadigt minskats och uppgick till 2,5 % av BNP år 2013 (5). Denna förbättring kom till stånd genom konsolideringsåtgärder på både utgifts- och inkomstsidan, särskilt då högre (indirekta) skatter och sänkta offentliga utgifter. |
| --- | --- | --- |

(6)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Nederländernas anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Efter en kulmen på 5,6 % av BNP år 2009 har Nederländernas underskott i de offentliga finanserna stadigt minskats och uppgick till 2,5 % av BNP år 2013 (5). Denna förbättring kom till stånd genom konsolideringsåtgärder på både utgifts- och inkomstsidan, särskilt då högre (indirekta) skatter och sänkta offentliga utgifter.

| — | I Nederländernas stabilitetsprogram för 2014 väntas underskottet i de offentliga finanserna öka till 2,9 % av BNP år 2014 och sjunka till 2,1 % år 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 förväntas det hamna på 2,8 % av BNP år 2014 och 1,8 % år 2015. Under prognosperioden väntas underskottet således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

—

I Nederländernas stabilitetsprogram för 2014 väntas underskottet i de offentliga finanserna öka till 2,9 % av BNP år 2014 och sjunka till 2,1 % år 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 förväntas det hamna på 2,8 % av BNP år 2014 och 1,8 % år 2015. Under prognosperioden väntas underskottet således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP.

| — | Efter att ha förbättrats med 1,4 % av BNP år 2013 väntas det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, stabiliseras år 2014 och förbättras med 0,5 procentenheter under 2015 med oförändrad politik. I detta sammanhang tycks för närvarande en ny avvikelse uppstå på 0,5 % av BNP i förhållande till den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot för att under 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet. Detta tyder på att det behövs förstärkta finanspolitiska åtgärder för att stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del ska efterlevas, på grund av den ökande risken för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan. |
| --- | --- |

—

Efter att ha förbättrats med 1,4 % av BNP år 2013 väntas det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, stabiliseras år 2014 och förbättras med 0,5 procentenheter under 2015 med oförändrad politik. I detta sammanhang tycks för närvarande en ny avvikelse uppstå på 0,5 % av BNP i förhållande till den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot för att under 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet. Detta tyder på att det behövs förstärkta finanspolitiska åtgärder för att stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del ska efterlevas, på grund av den ökande risken för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan.

| — | Skuldkvoten ökade med cirka 10 procentenheter mellan 2010 och 2013, till 73,5 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga bruttoskulden öka ytterligare till 73,8 % av BNP år 2014 och minska till 73,4 % år 2015. |
| --- | --- |

—

Skuldkvoten ökade med cirka 10 procentenheter mellan 2010 och 2013, till 73,5 %. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga bruttoskulden öka ytterligare till 73,8 % av BNP år 2014 och minska till 73,4 % år 2015.

| (7) | Rådet påminner om att Nederländerna från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive respektera utgiftsriktmärket. Landet bör också göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(7)

Rådet påminner om att Nederländerna från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive respektera utgiftsriktmärket. Landet bör också göra tillräckliga framsteg mot att uppfylla skuldkriteriet i enlighet med artikel 2.1 a i förordning (EG) nr 1467/97.

| (8) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (9) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Nederländerna har korrigerats och beslut 2010/287/EU bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(9)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Nederländerna har korrigerats och beslut 2010/287/EU bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Nederländerna har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2010/287/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/287/EU av den 2 december 2009 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna (EUT L 125, 21.5.2010, s. 42).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Se även följande länk: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

(5)  Den offentliga sektorns nominella bruttounderskott år 2013 påverkades kraftigt av förstatligandet av SNS Reaal. Enligt den senaste bedömningen av Nederländernas statistiska centralbyrå (CBS) anses det inte ha påverkat underskottet, men Eurostat har ännu inte fattat ett slutgiltigt beslut om klassificeringen. Enligt tillgänglig information kan det resultera i att underskottet ökar med högst 0,3 % av BNP.

5

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/76

---

RÅDETS BESLUT

av den 20 juni 2014

om upphävande av beslut 2010/290/EU om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien

(2014/408/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.12,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/290/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Slovakien. På grundval av de uppgifter som de slovakiska myndigheterna lämnade i oktober 2009 konstaterade rådet att underskottet i de offentliga finanserna beräknades nå 6,3 % av BNP år 2009, vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 36 % av BNP, vilket klart understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 uppnådde 8 % respektive 35,6 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

Den 2 december 2009 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen, genom beslut 2010/290/EU (1), att det förelåg ett alltför stort underskott i Slovakien. På grundval av de uppgifter som de slovakiska myndigheterna lämnade i oktober 2009 konstaterade rådet att underskottet i de offentliga finanserna beräknades nå 6,3 % av BNP år 2009, vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden beräknades uppgå till 36 % av BNP, vilket klart understiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Underskottet i de offentliga finanserna och den offentliga skulden för 2009 uppnådde 8 % respektive 35,6 % av BNP.

| (2) | Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Slovakien, där landet uppmanas att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 december 2009 utfärdade rådet, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (2), på grundval av en rekommendation från kommissionen, en rekommendation till Slovakien, där landet uppmanas att senast 2013 korrigera det alltför stora underskottet. Rådets rekommendation offentliggjordes.

| (3) | I enlighet medt artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet medt artikel 4 i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördragen, ska kommissionen tillhandahålla de uppgifter som ska användas för genomförandet av förfarandet. Som en del av tillämpningen av det protokollet ska medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och före den 1 oktober, lämna uppgifter om offentliga underskott och skulder och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (3).

| (4) | Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4). |
| --- | --- |

(4)

Vid överväganden om att upphäva ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott bör rådets beslut grundas på anmälda uppgifter. Dessutom bör ett beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas endast om kommissionens prognoser visar att underskottet inte kommer att överskrida fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden (4).

| (5) | På grundval av uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Slovakiens anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:






  — | Efter att ha nått en kulmen på 8 % av BNP år 2009 nedbringades underskottet i de offentliga finanserna i Slovakien till 2,8 % under 2013, i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Minskningen av underskottet berodde på finanspolitisk konsolidering på både inkomst- och utgiftssidan, inbegripet engångsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Slovakiens anmälan före den 1 april 2014, och på grundval av kommissionens avdelningars vårprognos 2014 är det berättigat att dra följande slutsatser:

—

Efter att ha nått en kulmen på 8 % av BNP år 2009 nedbringades underskottet i de offentliga finanserna i Slovakien till 2,8 % under 2013, i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Minskningen av underskottet berodde på finanspolitisk konsolidering på både inkomst- och utgiftssidan, inbegripet engångsåtgärder.

| — | I stabilitetsprogrammet för 2014 är målet nominella underskott på 2,6 % av BNP år 2014 och en ytterligare minskning till 2,5 % år 2015, 1,6 % år 2016 och 0,5 % år 2017. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna öka något till 2,9 % av BNP år 2014 och sedan sjunka till 2,8 % år 2015. Underskottet väntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden. |
| --- | --- |

—

I stabilitetsprogrammet för 2014 är målet nominella underskott på 2,6 % av BNP år 2014 och en ytterligare minskning till 2,5 % år 2015, 1,6 % år 2016 och 0,5 % år 2017. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas underskottet i de offentliga finanserna öka något till 2,9 % av BNP år 2014 och sedan sjunka till 2,8 % år 2015. Underskottet väntas således ligga kvar under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under prognosperioden.

| — | Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades i genomsnitt med 1,5 % av BNP varje år under perioden 2010–2013. Det beräknas försämras något under 2014 men förbättras under 2015, med oförändrad politik. I detta sammanhang tycks en avvikelse uppstå på 0,3 % av BNP i förhållande till den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot för att under 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet. Detta tyder på att det behövs förstärkta finanspolitiska åtgärder för att paktens förebyggande del ska efterlevas, på grund av den ökande risken för en avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan. |
| --- | --- |

—

Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot i de offentliga finanserna och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättrades i genomsnitt med 1,5 % av BNP varje år under perioden 2010–2013. Det beräknas försämras något under 2014 men förbättras under 2015, med oförändrad politik. I detta sammanhang tycks en avvikelse uppstå på 0,3 % av BNP i förhållande till den nödvändiga korrigeringen av det strukturella saldot för att under 2014 uppnå det medelfristiga budgetmålet. Detta tyder på att det behövs förstärkta finanspolitiska åtgärder för att paktens förebyggande del ska efterlevas, på grund av den ökande risken för en avvikelse från den nödvändiga anpassningsbanan.

| — | Den offentliga bruttoskulden uppgick till 55,4 % av BNP år 2013. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga skulden öka ytterligare till 56,3 % av BNP år 2014 och till 57,8 % år 2015. |
| --- | --- |

—

Den offentliga bruttoskulden uppgick till 55,4 % av BNP år 2013. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 beräknas den offentliga skulden öka ytterligare till 56,3 % av BNP år 2014 och till 57,8 % år 2015.

| (6) | Rådet påminner om att Slovakien från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive respektera utgiftsriktmärket. |
| --- | --- |

(6)

Rådet påminner om att Slovakien från och med 2014, som är året efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och i tillräcklig takt bör göra framsteg mot det medelfristiga budgetmålet, inklusive respektera utgiftsriktmärket.

| (7) | I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 126.12 i fördraget ska ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (8) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats och beslut 2010/290/EU bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats och beslut 2010/290/EU bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Slovakien har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2010/290/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovakien.

Utfärdat i Luxemburg den 20 juni 2014.

På rådets vägnar

G. A. HARDOUVELIS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2010/290/EU av den 2 december 2009 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Slovakien (EUT L 125, 21.5.2010, s. 48).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  I enlighet med Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning av den 3 september 2012 (”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes”). Se följande länk: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

4

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/78

---

RÅDETS BESLUT

av den 23 juni 2014

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna

(2014/409/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 46 och 48 jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2894/94 av den 28 november 1994 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artikel 1.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2) (nedan kallat EES-avtalet) trädde i kraft den 1 januari 1994. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2) (nedan kallat EES-avtalet) trädde i kraft den 1 januari 1994.

| (2) | I enlighet med artikel 98 i EES-avtalet kan gemensamma EES-kommittén besluta att ändra bland annat protokoll 31 till avtalet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 98 i EES-avtalet kan gemensamma EES-kommittén besluta att ändra bland annat protokoll 31 till avtalet.

| (3) | Protokoll 31 till EES-avtalet omfattar bestämmelser och arrangemang rörande samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll 31 till EES-avtalet omfattar bestämmelser och arrangemang rörande samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna.

| (4) | Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta samarbete rörande fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen samt åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

(4)

Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta samarbete rörande fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen samt åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer.

| (5) | Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta, så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta, så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014.

| (6) | Unionens ståndpunkt i gemensamma EES-kommittén bör basera sig på det utkast till beslut som åtföljer detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Unionens ståndpunkt i gemensamma EES-kommittén bör basera sig på det utkast till beslut som åtföljer detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i gemensamma EES-kommittén beträffande den föreslagna ändringen av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna, ska basera sig på det utkast till beslut av gemensamma EES-kommittén som åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 23 juni 2014.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EGT L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

---

UTKAST TILL

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr .../2014

av den

om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet, om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 86 och 98, och

av följande skäl:

| (1) | Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta samarbete rörande fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen samt åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Samarbetet mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet bör utvidgas till att omfatta samarbete rörande fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen samt åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer.

| (2) | Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(2)

Protokoll 31 till EES-avtalet bör ändras så att detta utvidgade samarbete kan äga rum från och med den 1 januari 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 5 i protokoll 31 till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande punkt ska införas efter punkt 12:
  ”13.   Eftastaterna ska från och med den 1 januari 2014 delta i de åtgärder som finansieras via den nedan angivna budgetposten, som införts i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014:






  — | Budgetpost 04 03 01 03: Fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen och åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer.” |
| --- | --- | --- |

1.

Följande punkt ska införas efter punkt 12:

”13.   Eftastaterna ska från och med den 1 januari 2014 delta i de åtgärder som finansieras via den nedan angivna budgetposten, som införts i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014:

—

Budgetpost 04 03 01 03: Fri rörlighet för arbetstagare, samordning av de sociala trygghetssystemen och åtgärder till förmån för migrerande arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare från tredjeländer.”

| 2. | I punkt 5 ska ”och i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för räkenskapsåren 2012 och 2013 som anges i punkt 12 från och med den 1 januari 2012” ersättas med”, i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för räkenskapsåren 2012 och 2013 som anges i punkt 12 från och med den 1 januari 2012 och i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för budgetåret 2014 som anges i punkt 13 från och med den 1 januari 2014”. |
| --- | --- |

2.

I punkt 5 ska ”och i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för räkenskapsåren 2012 och 2013 som anges i punkt 12 från och med den 1 januari 2012” ersättas med”, i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för räkenskapsåren 2012 och 2013 som anges i punkt 12 från och med den 1 januari 2012 och i de åtgärder som finansieras via de budgetposter för budgetåret 2014 som anges i punkt 13 från och med den 1 januari 2014”.

| 3. | I punkterna 6 och 7 ska ”punkterna 8 och 12” ersättas med ”punkterna 8, 12 och 13”. |
| --- | --- |

3.

I punkterna 6 och 7 ska ”punkterna 8 och 12” ersättas med ”punkterna 8, 12 och 13”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den sista anmälningen enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (1).

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna för

gemensamma EES-kommittén

---

(1)  [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]

1

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/80

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2014

om inledande av automatiskt utbyte av dna-uppgifter med Belgien

(2014/410/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artiklarna 2.3 och 25,

med beaktande av rådets beslut 2008/616/RIF av den 23 juni 2008 om genomförande av beslut 2008/615/RIF (2), särskilt artikel 20 och kapitel 4 i bilagan, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för de akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antog före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt protokollet om övergångsbestämmelser, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, ska rättsverkan för de akter som unionens institutioner, organ, kontor och byråer antog före Lissabonfördragets ikraftträdande bestå så länge dessa akter inte upphävs, ogiltigförklaras eller ändras med tillämpning av fördragen.

| (2) | Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Således är artikel 25 i beslut 2008/615/RIF tillämplig och rådet måste enhälligt besluta om huruvida medlemsstaterna har genomfört bestämmelserna i kapitel 6 i det beslutet.

| (3) | I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport, som ska grundas på ett frågeformulär. Vid automatiskt utbyte av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20 i beslut 2008/616/RIF föreskrivs att beslut enligt artikel 25.2 i beslut 2008/615/RIF ska fattas på grundval av en utvärderingsrapport, som ska grundas på ett frågeformulär. Vid automatiskt utbyte av uppgifter i enlighet med kapitel 2 i beslut 2008/615/RIF ska utvärderingsrapporten grundas på ett utvärderingsbesök och en testkörning.

| (4) | Belgien har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med dna-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF är tillämpliga samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Belgien har underrättat rådets generalsekretariat om de nationella databaser med dna-analyser på vilka artiklarna 2–6 i beslut 2008/615/RIF är tillämpliga samt villkoren för automatisk sökning som avses i artikel 3.1 i det beslutet i enlighet med artikel 36.2 i det beslutet.

| (5) | Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna. |
| --- | --- |

(5)

Enligt kapitel 4 punkt 1.1 i bilagan till beslut 2008/616/RIF avser det frågeformulär som utarbetas av den berörda rådsarbetsgruppen vart och ett av de automatiserade utbytena av information och ska besvaras av en medlemsstat så snart den anser sig uppfylla de nödvändiga förutsättningarna för att dela information i de relevanta informationskategorierna.

| (6) | Belgien har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av dna-uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Belgien har besvarat frågeformuläret om uppgiftsskydd och frågeformuläret om utbyte av dna-uppgifter.

| (7) | Belgien har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna. |
| --- | --- |

(7)

Belgien har genomfört en framgångsrik testkörning med Nederländerna.

| (8) | Ett utvärderingsbesök har gjorts i Belgien och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen. |
| --- | --- |

(8)

Ett utvärderingsbesök har gjorts i Belgien och en rapport om utvärderingsbesöket har sammanställts av Nederländernas utvärderingsgrupp och översänts till den berörda rådsarbetsgruppen.

| (9) | En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av dna-uppgifter har förelagts rådet. |
| --- | --- |

(9)

En övergripande utvärderingsrapport med en sammanfattning av resultaten av frågeformuläret, utvärderingsbesöket och testkörningen avseende utbyte av dna-uppgifter har förelagts rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med tanke på automatisk sökning och jämförelse av dna-uppgifter har Belgien fullt ut genomfört de allmänna bestämmelserna om uppgiftsskydd i kapitel 6 i beslut 2008/615/RIF och har rätt att ta emot och lämna ut personuppgifter enligt artiklarna 3 och 4 i det beslutet från och med den dag då det här beslutet träder i kraft.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/82

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2014

om utnämning av en belgisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2014/411/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den belgiska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Bérengère DUPUIS har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Bérengère DUPUIS har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Alessandro GRUMELLI, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/83

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2014

om utnämning av en tysk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2014/412/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den tyska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Sabine HEPPERLE har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Sabine HEPPERLE har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Günter LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---

| 28.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/84

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 juni 2014

om utnämning av en österrikisk ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

(2014/413/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av den österrikiska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 september 2010 antog rådet beslut 2010/570/EU, Euratom om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden från och med den 21 september 2010 till och med den 20 september 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Gerfried GRUBER har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Gerfried GRUBER har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Andreas THURNER utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2015.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxembourg den 24 juni 2014.

På rådets vägnar

E. VENIZELOS

Ordförande

---

(1)  EUT L 251, 25.9.2010, s. 8.

1

---