# Euroopa Liidu L 196/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide3. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide3. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 731/2014, 2. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/419/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 4 |
| | | 2014/420/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 10 |
| | | 2014/421/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel 14. mail 1973. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 mõiste (päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile | 15 |
| | | 2014/422/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 2. juuli 2014, millega sätestatakse meetmed seoses teatavate Lõuna-Aafrikast pärit tsitrusviljadega, et hoida ära Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja levimine liidu piires
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4191 all) | 21 |
| | | 2014/423/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2014, millega antakse luba tsitikoliini turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4252 all) | 24 |
| | | 2014/424/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2014, millega antakse luba rapsiseemnevalgu turulelaskmiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4256 all) | 27 |
| | | 2014/425/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 1. juuli 2014, millega Slovakkial ja Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 teha erandeid teatavatest ühistest lennundusohutuseeskirjadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4344 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2014/426/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 1. juuli 2014, millega Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 kalduda kõrvale teatavatest ühistest lennuohutuseeskirjadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4355 all)

   (
  1
  ) | 35 |
| | | 2014/427/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 6. veebruar 2014, Euroopa Keskpanga esindajate ametisse nimetamise kohta järelevalvenõukogus (EKP/2014/4) | 38 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2014/428/EL |
| | * | AKV-ELi ministrite nõukogu otsus nr 1/2014, 20. juuni 2014, AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa läbivaatamise kohta | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 731/2014, 2. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

OTSUSED

2014/419/EL

*

Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

4

2014/420/EL

*

Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (mõiste päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

10

2014/421/EL

*

Nõukogu otsus, 23. juuni 2014, Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel 14. mail 1973. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 mõiste (päritolustaatusega tooted määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

15

2014/422/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 2. juuli 2014, millega sätestatakse meetmed seoses teatavate Lõuna-Aafrikast pärit tsitrusviljadega, et hoida ära Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja levimine liidu piires
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4191 all)

Phyllosticta citricarpa

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4191 all)

21

2014/423/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2014, millega antakse luba tsitikoliini turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4252 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4252 all)

24

2014/424/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2014, millega antakse luba rapsiseemnevalgu turulelaskmiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4256 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4256 all)

27

2014/425/EL

*

Komisjoni otsus, 1. juuli 2014, millega Slovakkial ja Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 teha erandeid teatavatest ühistest lennundusohutuseeskirjadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4344 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4344 all)

1

30

2014/426/EL

*

Komisjoni otsus, 1. juuli 2014, millega Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 kalduda kõrvale teatavatest ühistest lennuohutuseeskirjadest
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4355 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4355 all)

1

35

2014/427/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 6. veebruar 2014, Euroopa Keskpanga esindajate ametisse nimetamise kohta järelevalvenõukogus (EKP/2014/4)

(EKP/2014/4)

38

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2014/428/EL

*

AKV-ELi ministrite nõukogu otsus nr 1/2014, 20. juuni 2014, AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa läbivaatamise kohta

40

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 22. aprilli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 399/2014 (milles käsitletakse Lactobacillus brevis DSM 23231, Lactobacillus brevis DSMZ 16680, Lactobacillus plantarum CECT 4528 ja Lactobacillus fermentum NCIMB 30169 valmististe lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandused ( ELT L 119, 23.4.2014 ) | 44 |

Parandused

*

Komisjoni 22. aprilli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 399/2014 (milles käsitletakse Lactobacillus brevis DSM 23231, Lactobacillus brevis DSMZ 16680, Lactobacillus plantarum CECT 4528 ja Lactobacillus fermentum NCIMB 30169 valmististe lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandused ( ELT L 119, 23.4.2014 )

Lactobacillus brevis

Lactobacillus brevis

Lactobacillus plantarum

Lactobacillus fermentum

( ELT L 119, 23.4.2014 )

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 731/2014,

2. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 66,3 |
| TR | 56,1 |
| XS | 59,1 |
| ZZ | 60,5 |
| 0707 00 05 | MK | 34,9 |
| TR | 79,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 93 10 | TR | 103,4 |
| ZZ | 103,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,8 |
| BO | 136,6 |
| TR | 107,6 |
| UY | 127,1 |
| ZA | 120,1 |
| ZZ | 121,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,8 |
| BR | 97,9 |
| CL | 97,6 |
| NZ | 135,4 |
| US | 144,9 |
| ZA | 125,1 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | AR | 75,9 |
| CL | 103,5 |
| NZ | 200,8 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 10 00 | MK | 88,5 |
| TR | 228,9 |
| ZZ | 158,7 |
| 0809 29 00 | TR | 347,6 |
| ZZ | 347,6 |
| 0809 30 | TR | 145,6 |
| XS | 54,4 |
| ZZ | 100,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

66,3

TR

56,1

XS

59,1

ZZ

60,5

0707 00 05

MK

34,9

TR

79,1

ZZ

57,0

0709 93 10

TR

103,4

ZZ

103,4

0805 50 10

AR

114,8

BO

136,6

TR

107,6

UY

127,1

ZA

120,1

ZZ

121,2

0808 10 80

AR

123,8

BR

97,9

CL

97,6

NZ

135,4

US

144,9

ZA

125,1

ZZ

120,8

0808 30 90

AR

75,9

CL

103,5

NZ

200,8

ZA

99,2

ZZ

119,9

0809 10 00

MK

88,5

TR

228,9

ZZ

158,7

0809 29 00

TR

347,6

ZZ

347,6

0809 30

TR

145,6

XS

54,4

ZZ

100,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuni 2014,

Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

(2014/419/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”).

| (2) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

| (3) | Liit ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (4) | Liit ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 23. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi ja ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr,

...,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 Brüsselis allkirjastatud lepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta („protokoll nr 3”),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) (edaspidi „konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) (edaspidi „konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa — Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | EL ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

EL ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | EL ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(5)

EL ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012.

| (6) | Konventsiooni hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa — Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooni hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa — Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi.

| (7) | Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast.

| (8) | Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta, |
| --- | --- |

(8)

Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates ....

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

(2)  Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Palestiina, Süüria ja Tuneesia.

2

(3)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

3

LISA

Protokoll nr 3

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

Euroopa — Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Ühiskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui EL või Šveits teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad EL ja Šveits alustama koheselt läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes ELi ja Šveitsi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted — kumulatsioon

1.   Olenemata konventsiooni I liite artiklist 3 kohaldatakse ELi ja Šveitsi vahel ajani, mil konventsioon jõustub kõigi konventsiooni artiklites 3 ja 4 loetletud konventsiooniosaliste suhtes, lepingu protokolli nr 3 (mida on muudetud ELi ja Šveitsi ühiskomitee 15. detsembri 2005. aasta otsusega nr 3/2005 (2)) artiklites 3 ja 4 esitatud eeskirju kumulatsiooni kohta.

2.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, ELi, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  ELT L 45, 15.2.2006, lk 2.

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuni 2014,

Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

(2014/420/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”).

| (2) | Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) („konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

| (3) | Liit ja Island kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 30. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Island kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 30. juunil 2011.

| (4) | Liit ja Island andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 12. märtsil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon nii liidu kui ka Island suhtes 1. mail 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Island andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 12. märtsil 2012. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon nii liidu kui ka Island suhtes 1. mail 2012.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõigil konventsiooniosalistel tuleb võtta vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 23. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 301, 31.12.1972, lk 2.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi ja ISLANDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr [...],

[kuupäev],

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahelise lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vahel 22. juulil 1972. aastal Brüsselis allkirjastatud lepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta („protokoll nr 3”)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Islandi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Islandi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 30 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 30 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa–Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa–Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | EL ja Island kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 30. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

EL ja Island kirjutasid konventsioonile alla vastavalt 15. juunil 2011 ja 30. juunil 2011.

| (5) | EL ja Island andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 12. märtsil 2012. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt nii ELi kui ka Islandi suhtes 1. mail 2012. |
| --- | --- |

(5)

EL ja Island andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 12. märtsil 2012. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt nii ELi kui ka Islandi suhtes 1. mail 2012.

| (6) | Konventsiooniga hõlmatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa–Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooniga hõlmatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa–Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi.

| (7) | Kui üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast. |
| --- | --- |

(7)

Kui üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks üheaegselt, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast.

| (8) | Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta, |
| --- | --- |

(8)

Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokoll nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT L 301, 31.12.1972, lk 2.

1

(2)  Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Palestiina, Süüria ja Tuneesia.

2

(3)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

3

---

LISA

Protokoll nr 3,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Ühiskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui EL või Island teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad EL ja Island alustama kohe läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist väljaastumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes ELi ja Islandi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted — kumulatsioon

1.   Olenemata konventsiooni I liite artiklist 3 kohaldatakse ELi ja Islandi vahel ajani, mil konventsioon jõustub kõigi konventsiooni artiklites 3 ja 4 loetletud konventsiooniosaliste suhtes, lepingu protokolli nr 3 (mida on muudetud ELi ja Islandi ühiskomitee 22. detsembri 2005. aasta otsusega nr 2/2005) (2) artiklites 3 ja 4 esitatud eeskirju kumulatsiooni kohta.

2.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, ELi, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  ELT L 131, 18.5.2006, lk 2.

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuni 2014,

Euroopa Liidu seisukoha kohta, mis võetakse vastu Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel 14. mail 1973. aastal sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 mõiste („päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile

(2014/421/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (1) („leping”) protokollis nr 3 on käsitletud mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid („protokoll nr 3”).

| (2) | Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikus konventsioonis (2) (edaspidi „konventsioon”) on kehtestatud sätted nende kaupade päritolu kohta, millega kaubeldakse konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomaste lepingute alusel.

| (3) | Liit ja Norra kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Liit ja Norra kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (4) | Liit ja Norra andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 9. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Norra suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Norra andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 9. novembril 2011. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Norra suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012.

| (5) | Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised peavad võtma vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni artiklis 6 on sätestatud, et kõik konventsiooniosalised peavad võtma vajalikke meetmeid, et tagada konventsiooni tulemuslik kohaldamine. Selleks tuleb lepinguga asutatud ühiskomitees võtta vastu otsus protokolli nr 3 asendamise kohta uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse konventsioonile.

| (6) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht ühiskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepinguga asutatud ühiskomitees seoses sellega, et kõnealuse lepingu protokoll nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse uue protokolliga, milles päritolureeglitega seonduvalt viidatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikule konventsioonile, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuse eelnõus võivad liidu esindajad ühiskomitees teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 23. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

---

EELNÕU

ELi ja NORRA ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahel 14. mail 1973. aastal Brüsselis allkirjastatud lepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (2) („protokoll nr 3”)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Norra, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (3) vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Norra, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (3) vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (4) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa–Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (4) („konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa–Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | Liit ja Norra kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Norra kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | Liit ja Norra andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 9. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Norra suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Norra andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 9. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Norra suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012.

| (6) | Konventsiooni hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa–Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Konventsiooni hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid Euroopa–Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi.

| (7) | Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks ühel ajal, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast. |
| --- | --- |

(7)

Kuna üleminek konventsioonile ei toimu kõigi kumulatsioonisüsteemis paiknevate konventsiooniosaliste jaoks ühel ajal, ei tohiks üleminekuga kaasneda olukorda, mis on ebasoodsam varem kõnealuse protokolli kohaselt kehtinud olukorrast.

| (8) | Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvessevõtmiseks muuta, |
| --- | --- |

(8)

Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvessevõtmiseks muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokoll nr 3 (mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

...

---

(1)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 2.

1

(2)  ELT L 117, 2.5.2006, lk 2.

2

(3)  Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Palestiina, Süüria ja Tuneesia.

3

(4)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

4

---

LISA

Protokoll nr 3,

milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Ühiskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui EL või Norra teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad EL ja Norra alustama kohe läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist väljaastumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes ELi ja Norra vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted — kumulatsioon

1.   Olenemata konventsiooni I liite artiklist 3 kohaldatakse ELi ja Norra vahel ajani, mil konventsioon jõustub kõigi lepingu protokolli nr 3 artiklites 3 ja 4 loetletud konventsiooniosaliste suhtes, käesoleva lepingu protokolli nr 3 (mida on muudetud ELi ja Norra ühiskomitee 20. detsembri 2005. aasta otsusega nr 1/2005) (2) artiklites 3 ja 4 esitatud eeskirju kumulatsiooni kohta.

2.   Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, ELi, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  ELT L 117, 2.5.2006, lk 2.

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/21

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

2. juuli 2014,

millega sätestatakse meetmed seoses teatavate Lõuna-Aafrikast pärit tsitrusviljadega, et hoida ära Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja levimine liidu piires

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4191 all)

(2014/422/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved) on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ II lisa A osa I jao punkti c alapunktis 11 kahjuliku organismina, mida liidus ei teata esinevat. Alates 2011. aastast, pärast seda kui rahvusvaheline botaanikakongress võttis vastu uue seente nomenklatuuri koodi, nimetatakse seda organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, edaspidi „kõnealune organism”. |
| --- | --- |

(1)

Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved) on loetletud direktiivi 2000/29/EÜ II lisa A osa I jao punkti c alapunktis 11 kahjuliku organismina, mida liidus ei teata esinevat. Alates 2011. aastast, pärast seda kui rahvusvaheline botaanikakongress võttis vastu uue seente nomenklatuuri koodi, nimetatakse seda organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, edaspidi „kõnealune organism”.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) avaldas 21. veebruaril 2014 nimetatud organismi kohta riskianalüüsi (2). Selle riskianalüüsi alusel järeldatakse, et kõnealuse organismi suhtes direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud nõuded tsitrusviljade toomisel liitu väljastpoolt piirkonda, mis on tunnistatud nimetatud organismist vabaks, ei ole piisavad, et kaitsta liitu nimetatud organismi sissetoomise eest. Võttes arvesse Lõuna-Aafrikast pärit ja kõnealuse organismiga nakatatud tsitrusviljade korduvalt suurt arvu kinnipidamisi eelnevatel aastatel, on vajalik võtta viivitamata rangemad meetmed, et parandada liidu kaitset kõnealuse organismi sissetoomise vastu. Arvestades, et paljud neist kinnipidamistest on esinenud seoses viljadega Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia”, tuleks kõnealuseid vilju kontrollida varjatud nakkuse leidmiseks lisaks neile meetmetele, mida kohaldatakse kõigi tsitrusviljade suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) avaldas 21. veebruaril 2014 nimetatud organismi kohta riskianalüüsi (2). Selle riskianalüüsi alusel järeldatakse, et kõnealuse organismi suhtes direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud nõuded tsitrusviljade toomisel liitu väljastpoolt piirkonda, mis on tunnistatud nimetatud organismist vabaks, ei ole piisavad, et kaitsta liitu nimetatud organismi sissetoomise eest. Võttes arvesse Lõuna-Aafrikast pärit ja kõnealuse organismiga nakatatud tsitrusviljade korduvalt suurt arvu kinnipidamisi eelnevatel aastatel, on vajalik võtta viivitamata rangemad meetmed, et parandada liidu kaitset kõnealuse organismi sissetoomise vastu. Arvestades, et paljud neist kinnipidamistest on esinenud seoses viljadega Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia”, tuleks kõnealuseid vilju kontrollida varjatud nakkuse leidmiseks lisaks neile meetmetele, mida kohaldatakse kõigi tsitrusviljade suhtes.

| (3) | Toiduohutusamet peab kõnealuse organismi liitu toomist tsitrusviljade Citrus latifolia Tanaka impordi teel väga ebatõenäoliseks. Seepärast on asjakohane jätta Citrus latifolia Tanaka käesolevas otsuses sätestatud meetmetest välja. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusamet peab kõnealuse organismi liitu toomist tsitrusviljade Citrus latifolia Tanaka impordi teel väga ebatõenäoliseks. Seepärast on asjakohane jätta Citrus latifolia Tanaka käesolevas otsuses sätestatud meetmetest välja.

| (4) | Lõuna-Aafrikast pärit ning kõnealuse organismiga nakatunud tsitrusviljade kinnipidamisel hindab komisjon, kas nakatunud puuviljade saabumise põhjuseks on puudused ametlikus järelevalves ja sertifitseerimise korras Lõuna-Aafrikas. Kui sama aasta jooksul toimuvad korduvad kinnipidamised puuduliku järelevalve ja puuduliku sertifitseerimise tõttu, vaatab komisjon käesoleva otsuse läbi enne, kui on teatatud kuuendast kinnipidamisest. |
| --- | --- |

(4)

Lõuna-Aafrikast pärit ning kõnealuse organismiga nakatunud tsitrusviljade kinnipidamisel hindab komisjon, kas nakatunud puuviljade saabumise põhjuseks on puudused ametlikus järelevalves ja sertifitseerimise korras Lõuna-Aafrikas. Kui sama aasta jooksul toimuvad korduvad kinnipidamised puuduliku järelevalve ja puuduliku sertifitseerimise tõttu, vaatab komisjon käesoleva otsuse läbi enne, kui on teatatud kuuendast kinnipidamisest.

| (5) | Selguse huvides tuleks komisjoni rakendusotsus 2013/754/EL (3) tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks komisjoni rakendusotsus 2013/754/EL (3) tunnistada kehtetuks.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada alates 24. juulist 2014, et anda ettevõtjatele piisavalt aega uute nõuetega kohanemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada alates 24. juulist 2014, et anda ettevõtjatele piisavalt aega uute nõuetega kohanemiseks.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tsitrusviljade toomine liitu

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktide 16.1, 16.2, 16.3 ja 16.5 kohaldamist ning erandina punkti 16.4 alapunktidest c ja d võib liikidelt Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriididelt (v.a liigi Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka) Lõuna-Aafrikast pärit vilju (edaspidi „kõnealused puuviljad”) Euroopa Liitu tuua ainult juhul, kui need vastavad käesoleva otsuse lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 2

Aruandekohustus

Importivad liikmesriigid esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele enne iga aasta 31. detsembrit aruande teabega eelneval impordihooajal käesoleva otsuse alusel liitu toodud kõnealuste puuviljade koguse kohta. Aruandes märgitakse ära ka lisa punktis 2 nimetatud kontrolli tulemus.

Artikkel 3

Teatised

Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja Lõuna-Aafrikat, kui on kinnitatud kõnealuse organismi esinemine.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsus 2013/754/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Kohaldamise alguskuupäev

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 24. juulist 2014.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. juuli 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  EFSA PLH Panel (EFSA Panel on Plant Health), 2014. Scientific Opinion on the risk of Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) for the EU territory with identification and evaluation of risk reduction options (Teaduslik arvamus Phyllosticta citricarpa (Guignardia citricarpa) ohu kohta ELi territooriumil, organismi tuvastamine ja riskivähendamisvõimaluste hindamine). EFSA Journal 2014;12(2):3557, 243 lk doi:10.2903/j.efsa.2014.3557

2

Phyllosticta citricarpa

Guignardia citricarpa

Phyllosticta citricarpa

Guignardia citricarpa

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2013/754/EL, 11. detsember 2013, meetmete kohta, millega hoida ära Guignardia citricarpa Kiely (kõik liigi Citrus patogeensed tüved) liitu toomine ja selle levimine liidus seoses Lõuna-Aafrikaga (ELT L 334, 13.12.2013, lk 44).

3

Guignardia citricarpa

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD KÕNEALUSTE PUUVILJADE SISSETOOMISE NÕUDED

1.   Nõuded kõnealuste puuviljade kohta

| 1.1. | Kõnealuste puuviljadega peab kaasas olema direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 alapunktis ii nimetatud taimepuhtuse tunnistus, millele on pealkirja „Lisadeklaratsioon” alla lisatud järgmised kinnitused:






  a) | kõnealused puuviljad on pärit tootmispõllult, mis on sobival ajal alates viimase vegetatsioonitsükli algusest läbinud töötluse kõnealuse kahjuliku organismi vastu; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kõnealuste puuviljadega peab kaasas olema direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 alapunktis ii nimetatud taimepuhtuse tunnistus, millele on pealkirja „Lisadeklaratsioon” alla lisatud järgmised kinnitused:

a)

kõnealused puuviljad on pärit tootmispõllult, mis on sobival ajal alates viimase vegetatsioonitsükli algusest läbinud töötluse kõnealuse kahjuliku organismi vastu;

| b) | kasvuperioodil on tootmispõllul tehtud ametlik kontroll ja kõnealustel puuviljadel ei ole tuvastatud kõnealuse kahjuliku organismi sümptomeid alates viimase vegetatsioonitsükli algusest; |
| --- | --- |

b)

kasvuperioodil on tootmispõllul tehtud ametlik kontroll ja kõnealustel puuviljadel ei ole tuvastatud kõnealuse kahjuliku organismi sümptomeid alates viimase vegetatsioonitsükli algusest;

| c) | puuviljade saabumisel esimesse pakkimisasutusse on enne nende pakkimist võetud proov, mis koosneb vähemalt 600 iga liigi puuviljast 30 tonni kohta, või selle osa kohta, mis on valitud nii palju kui võimalik kõnealuse kahjuliku organismi võimalike sümptomite alusel; kõik proovi kuuluvad sümptomitega puuviljad on kontrollitud ja kõnealust kahjulikku organismi ei leitud. |
| --- | --- |

c)

puuviljade saabumisel esimesse pakkimisasutusse on enne nende pakkimist võetud proov, mis koosneb vähemalt 600 iga liigi puuviljast 30 tonni kohta, või selle osa kohta, mis on valitud nii palju kui võimalik kõnealuse kahjuliku organismi võimalike sümptomite alusel; kõik proovi kuuluvad sümptomitega puuviljad on kontrollitud ja kõnealust kahjulikku organismi ei leitud.

| 1.2. | Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia” puhul tuleb taimepuhtuse tunnistusel pealkirja „Lisadeklaratsioon” alla lisada ka kinnitus, et 30 tonni või selle osa kohta võetud proovi on kontrollitud varjatud nakkuse suhtes ja kõnealust kahjulikku organismi ei leitud. |
| --- | --- |

1.2.

Citrus sinensis (L.) Osbeck „Valencia” puhul tuleb taimepuhtuse tunnistusel pealkirja „Lisadeklaratsioon” alla lisada ka kinnitus, et 30 tonni või selle osa kohta võetud proovi on kontrollitud varjatud nakkuse suhtes ja kõnealust kahjulikku organismi ei leitud.

| 1.3. | Kõnealuse puuvilja täielik jälgitavus tagatakse järgmiselt:






  a) | tootmispõllud, pakkimisasutused, eksportijad ja kõnealuste puuviljade käitlemises osalevad mis tahes muud ettevõtjad registreeritakse sellel eesmärgil ametlikult; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Kõnealuse puuvilja täielik jälgitavus tagatakse järgmiselt:

a)

tootmispõllud, pakkimisasutused, eksportijad ja kõnealuste puuviljade käitlemises osalevad mis tahes muud ettevõtjad registreeritakse sellel eesmärgil ametlikult;

| b) | säilitatakse üksikasjalik teave enne ja pärast saagikogumist tehtud töötluste kohta; |
| --- | --- |

b)

säilitatakse üksikasjalik teave enne ja pärast saagikogumist tehtud töötluste kohta;

| c) | kogu liikumise vältel tootmispõllult liitu eksportimise punktini peab kõnealuste puuviljadega kaasas olema Lõuna-Aafrika taimekaitseorganisatsiooni järelevalve all välja antud dokumendid, mis on osa dokumentide süsteemist, mille kohta Lõuna-Aafrika on teabe komisjonile kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

c)

kogu liikumise vältel tootmispõllult liitu eksportimise punktini peab kõnealuste puuviljadega kaasas olema Lõuna-Aafrika taimekaitseorganisatsiooni järelevalve all välja antud dokumendid, mis on osa dokumentide süsteemist, mille kohta Lõuna-Aafrika on teabe komisjonile kättesaadavaks teinud.

2.   Kontrollinõuded liidus

| 2.1. | Kõnealuseid puuvilju tuleb visuaalselt kontrollida piiriületuskohas või komisjoni direktiivi 2004/103/EÜ (1) kohaselt määratud sihtkohas. Sellised kontrollid tehakse proovidega, milles on vähemalt 200 nimetatud puuvilja igast liigist 30 tonniste partiide või nende osade kaupa, mis on valitud nimetatud organismi võimalike sümptomite alusel. |
| --- | --- |

2.1.

Kõnealuseid puuvilju tuleb visuaalselt kontrollida piiriületuskohas või komisjoni direktiivi 2004/103/EÜ (1) kohaselt määratud sihtkohas. Sellised kontrollid tehakse proovidega, milles on vähemalt 200 nimetatud puuvilja igast liigist 30 tonniste partiide või nende osade kaupa, mis on valitud nimetatud organismi võimalike sümptomite alusel.

| 2.2. | Kui punktis 2.1 nimetatud kontrolli käigus avastatakse kõnealuse kahjuliku organismi sümptomid, kinnitatakse sümptomitega puuviljade kontrollimisega kõnealuse organismi esinemine või puudumine. Kui nimetatud organismi esinemine kinnitatakse, kohaldatakse partii suhtes, millest proov oli võetud, üht järgmistest meetmetest:






  i) | keelatakse liitu sisenemine; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kui punktis 2.1 nimetatud kontrolli käigus avastatakse kõnealuse kahjuliku organismi sümptomid, kinnitatakse sümptomitega puuviljade kontrollimisega kõnealuse organismi esinemine või puudumine. Kui nimetatud organismi esinemine kinnitatakse, kohaldatakse partii suhtes, millest proov oli võetud, üht järgmistest meetmetest:

i)

keelatakse liitu sisenemine;

| ii) | hävitatakse muul viisil kui töötlemine. |
| --- | --- |

ii)

hävitatakse muul viisil kui töötlemine.

---

(1)  Komisjoni direktiiv 2004/103/EÜ, 7. oktoober 2004, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja fütosanitaarkontrolle, mida võib teha mujal kui ühenduse piiriületuskohas või selle läheduses, ning millega täpsustatakse nende kontrollidega seotud tingimusi (ELT L 313, 12.10.2004, lk 16).

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/24

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. juuli 2014,

millega antakse luba tsitikoliini turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4252 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2014/423/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Kyowa Hakko Europe GmbH esitas 29. märtsil 2012. aastal Iirimaa pädevale ametiasutusele taotluse tsitikoliini turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Kyowa Hakko Europe GmbH esitas 29. märtsil 2012. aastal Iirimaa pädevale ametiasutusele taotluse tsitikoliini turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 2. juunil 2012 esmase hindamisaruande. Selles aruandes on esitatud järeldus, et taotleja kavandatud koguses on tsitikoliini kasutamine teatavas toidus kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 2. juunil 2012 esmase hindamisaruande. Selles aruandes on esitatud järeldus, et taotleja kavandatud koguses on tsitikoliini kasutamine teatavas toidus kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 10. juulil 2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 10. juulil 2012.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Lisaks selgitas mõni liikmesriik oma vastuväites, et nemad käsitavad tsitikoliin-naatriumsoola sisaldavaid tooteid ravimina. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. Lisaks selgitas mõni liikmesriik oma vastuväites, et nemad käsitavad tsitikoliin-naatriumsoola sisaldavaid tooteid ravimina.

| (5) | 27. novembril 2012 teatas taotluse esitaja komisjonile, et ta muutis oma taotlust ja soovib, et heaks kiidetakse üksnes tsitikoliini kasutamine toidulisandites koguses, mis ei ületa 500 mg päevas, ning eritoiduks ettenähtud toiduainetes, eelkõige toidus, mida kasutatakse meditsiinilisel eriotstarbel koguses, mis ühekordses portsjonis ei ületa 250 mg, ja nii, et seda liiki toidust saadav päevane kogus ei ületa 1 000 mg. Kõnealused tooted on täiskasvanutele, ega ole ette nähtud lastele. |
| --- | --- |

(5)

27. novembril 2012 teatas taotluse esitaja komisjonile, et ta muutis oma taotlust ja soovib, et heaks kiidetakse üksnes tsitikoliini kasutamine toidulisandites koguses, mis ei ületa 500 mg päevas, ning eritoiduks ettenähtud toiduainetes, eelkõige toidus, mida kasutatakse meditsiinilisel eriotstarbel koguses, mis ühekordses portsjonis ei ületa 250 mg, ja nii, et seda liiki toidust saadav päevane kogus ei ületa 1 000 mg. Kõnealused tooted on täiskasvanutele, ega ole ette nähtud lastele.

| (6) | 15. jaanuaril 2013 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata tsitikoliini kasutamist toidu koostisosana. |
| --- | --- |

(6)

15. jaanuaril 2013 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata tsitikoliini kasutamist toidu koostisosana.

| (7) | 10. oktoobril 2013 võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse tsitikoliini ohutuse kohta selle kasutamisel toidu uuendkoostisosana (2). Selles arvamuses jõuti järeldusele, et kavandatud kasutusviiside ja koguste juures on tsitikoliin ohutu. |
| --- | --- |

(7)

10. oktoobril 2013 võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse tsitikoliini ohutuse kohta selle kasutamisel toidu uuendkoostisosana (2). Selles arvamuses jõuti järeldusele, et kavandatud kasutusviiside ja koguste juures on tsitikoliin ohutu.

| (8) | Teaduslikus arvamuses on esitatud piisavalt tõendeid, mis kinnitavad, et tsitikoliini kasutamine kavandatud viisil ja kogustes vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(8)

Teaduslikus arvamuses on esitatud piisavalt tõendeid, mis kinnitavad, et tsitikoliini kasutamine kavandatud viisil ja kogustes vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (9) | Toiduohutusameti arvamuses leiti ka, et tsitikoliini sisaldav ravim võib samaaegsel tarvitamisel teatavate ravimitega omada koostoimet ning seega ei tohiks seda koos selliste ravimitega tarvitada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (3) kohaldatakse juhul, kui toode, kõiki selle omadusi arvesse võttes, võib kuuluda kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 sätestatud ravimite määratluse alla ja ka sellise toote määratluse alla, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 258/97. Sellega seoses peaks liikmesriik, kui ta otsustab direktiivi 2001/83/EÜ alusel, et tegemist on ravimiga, saama piirata sellise toote turule laskmist kooskõlas liidu õigusnormidega. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti arvamuses leiti ka, et tsitikoliini sisaldav ravim võib samaaegsel tarvitamisel teatavate ravimitega omada koostoimet ning seega ei tohiks seda koos selliste ravimitega tarvitada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (3) kohaldatakse juhul, kui toode, kõiki selle omadusi arvesse võttes, võib kuuluda kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 sätestatud ravimite määratluse alla ja ka sellise toote määratluse alla, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 258/97. Sellega seoses peaks liikmesriik, kui ta otsustab direktiivi 2001/83/EÜ alusel, et tegemist on ravimiga, saama piirata sellise toote turule laskmist kooskõlas liidu õigusnormidega.

| (10) | Komisjoni direktiivis 1999/21/EÜ (4) on sätestatud nõuded, mis kehtivad meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoitude puhul. Tsitikoliini tuleks lubada kasutada viisil, mis ei piira nimetatud õigusakti kohaldamist. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni direktiivis 1999/21/EÜ (4) on sätestatud nõuded, mis kehtivad meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoitude puhul. Tsitikoliini tuleks lubada kasutada viisil, mis ei piira nimetatud õigusakti kohaldamist.

| (11) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (5) on sätestatud nõuded, mis kehtivad toidulisandite puhul. Tsitikoliini tuleks lubada kasutada viisil, mis ei piira nimetatud õigusakti kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/46/EÜ (5) on sätestatud nõuded, mis kehtivad toidulisandite puhul. Tsitikoliini tuleks lubada kasutada viisil, mis ei piira nimetatud õigusakti kohaldamist.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivide 1999/21/EÜ ja 2002/46/EÜ sätete kohaldamist, võib lisas määratletud tsitikoliini lasta liidu turule ja kasutada toidu uuendkoostisosana toidulisandites koguses, mis ei ületa 500 mg päevas, ning meditsiinilisel eriotstarbel kasutatavas dieettoidus koguses, mis ühekordses portsjonis ei ületa 250 mg, ja nii, et seda liiki toidust saadav päevane kogus ei ületa 1 000 mg. Tsitikoliini ei kasutata lastele ette nähtud toidus.

Artikkel 2

Käesoleva otsusega lubatud tsitikoliini nimetus seda sisaldava toidu märgistusel peab olema „tsitikoliin”.

Artikkel 3

Tarbijaid tuleb teavitada sellest, et tsitikoliini sisaldav toit ei ole ette nähtud lastele.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Kyowa Hakko Europe GmbH (Am Wehrhahn 50, 40211 Düsseldorf, Saksamaa).

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(10):3421.

2

EFSA Journal

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ, 6. november 2001, inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

3

(4)  Komisjoni direktiiv 1999/21/EÜ, 25. märts 1999, meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ, 10. juuni 2002, toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

5

---

LISA

TSITIKOLIINI SPETSIFIKATSIOON

Määratlus:
  tsitikoliin koosneb tsütosiinist, riboosist, pürofosfaadist ja koliinist.

Keemiline nimetus: koliintsütidiin 5′-pürofosfaat, tsütidiin 5′-(trihüdrogeen-difosfaat) P′-[2-(trimetüülammonium)etüül]ester-sisesool

Keemiline valem: C14H26N4O11P2

Molekulmass: 488,32 g/mol

Kirjeldus:

  valge kristalne pulber.

Identifitseerimistunnused:

| CASi nr | 987-78-0 |
| --- | --- |
| pH (1 % lahus) | 2,5–3,5 |

CASi nr

987-78-0

pH (1 % lahus)

2,5–3,5

Puhtus:

| Analüüsiväärtus | Mitte alla 98 % kuivaines |
| --- | --- |
| Massikadu kuivatamisel (100 °C juures 4 tundi) | Mitte üle 5,0 % |
| Ammoonium | Mitte üle 0,05 % |
| Raskmetalle kokku (Pb) | Mitte üle 10 ppm |
| Arseen | Mitte üle 2 ppm |
| Vabad fosforhapped | Mitte üle 0,1 % |
| 5′-tsütidüülhape | Mitte üle 1,0 % |

Analüüsiväärtus

Mitte alla 98 % kuivaines

Massikadu kuivatamisel (100 °C juures 4 tundi)

Mitte üle 5,0 %

Ammoonium

Mitte üle 0,05 %

Raskmetalle kokku (Pb)

Mitte üle 10 ppm

Arseen

Mitte üle 2 ppm

Vabad fosforhapped

Mitte üle 0,1 %

5′-tsütidüülhape

Mitte üle 1,0 %

Mikrobioloogilised kriteeriumid

| Bakterite üldarv | Mitte üle 1 000 cfu/g |
| --- | --- |
| Pärmi- ja hallitusseened | Mitte üle 100 cfu/g |
| Escherichia coli | Puudub 1 grammis |

Bakterite üldarv

Mitte üle 1 000 cfu/g

Pärmi- ja hallitusseened

Mitte üle 100 cfu/g

Escherichia coli

Puudub 1 grammis

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/27

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. juuli 2014,

millega antakse luba rapsiseemnevalgu turulelaskmiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4256 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2014/424/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Helm AG esitas 25. juunil 2012. aastal Iirimaa pädevatele asutustele taotluse lasta toidu uuendkoostisosana turule rapsiseemnevalk. Rapsiseemnevalk on ette nähtud kasutamiseks toidus taimevalgu allikana, välja arvatud imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. Komisjonile teatati 18. veebruaril 2014, et äriühing Siebte PMI Verwaltungs GmbH on omandanud õigused menetluses oleva taotluse üle. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Helm AG esitas 25. juunil 2012. aastal Iirimaa pädevatele asutustele taotluse lasta toidu uuendkoostisosana turule rapsiseemnevalk. Rapsiseemnevalk on ette nähtud kasutamiseks toidus taimevalgu allikana, välja arvatud imiku piimasegudes ja jätkupiimasegudes. Komisjonile teatati 18. veebruaril 2014, et äriühing Siebte PMI Verwaltungs GmbH on omandanud õigused menetluses oleva taotluse üle.

| (2) | Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 17. septembril 2012 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes esitas asutus järelduse, et rapsiseemnevalk vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 17. septembril 2012 esialgse hindamisaruande. Kõnealuses aruandes esitas asutus järelduse, et rapsiseemnevalk vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (3) | Komisjon edastas esialgse hindamisaruande teistele liikmesriikidele 4. oktoobril 2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esialgse hindamisaruande teistele liikmesriikidele 4. oktoobril 2012.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid.

| (5) | 14. veebruaril 2013 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata rapsiseemnevalgu kasutamist toidu koostisosana. |
| --- | --- |

(5)

14. veebruaril 2013 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata rapsiseemnevalgu kasutamist toidu koostisosana.

| (6) | Toiduohutusamet järeldas 10. oktoobri 2013. aasta arvamuses „Scientific Opinion on the safety of „rapeseed protein isolate” as the Novel Food ingredient” (2) (Teaduslik arvamus rapsiseemnevalgu isolaadi toidu uuendkoostisosana kasutamise ohutuse kohta), et rapsiseemnevalk on toidule lisatava valguna ohutu. Toiduohutusamet märkis siiski, et ei saa välistada rapsiseemne suhtes tundlikuks muutmist ja et tõenäoliselt võivad rapsiseemned põhjustada allergilise reaktsiooni tekkimist inimestel, kes on allergilised sinepi suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet järeldas 10. oktoobri 2013. aasta arvamuses „Scientific Opinion on the safety of „rapeseed protein isolate” as the Novel Food ingredient” (2) (Teaduslik arvamus rapsiseemnevalgu isolaadi toidu uuendkoostisosana kasutamise ohutuse kohta), et rapsiseemnevalk on toidule lisatava valguna ohutu. Toiduohutusamet märkis siiski, et ei saa välistada rapsiseemne suhtes tundlikuks muutmist ja et tõenäoliselt võivad rapsiseemned põhjustada allergilise reaktsiooni tekkimist inimestel, kes on allergilised sinepi suhtes.

| (7) | Seega on arvamus piisav alus järeldusele, mille kohaselt vastab rapsiseemnevalk toidu uuendkoostisosana määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, tingimusel et toiduained, mis sisaldavad koostisosana rapsiseemnevalku, märgistatakse nii, et võimaldada sinepi suhtes allergilistel inimestel selliste toiduainete tarbimist vältida. |
| --- | --- |

(7)

Seega on arvamus piisav alus järeldusele, mille kohaselt vastab rapsiseemnevalk toidu uuendkoostisosana määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, tingimusel et toiduained, mis sisaldavad koostisosana rapsiseemnevalku, märgistatakse nii, et võimaldada sinepi suhtes allergilistel inimestel selliste toiduainete tarbimist vältida.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud rapsiseemnevalku võib liidus toidu uuendkoostisosana turule lasta.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toiduaine märgistusele, on „rapsiseemnevalk”.

Artikkel 3

Kõikidel rapsiseemnevalku sisaldavate toiduainete märgistustel peab olema nähtavalt ja selgelt kirjas, et toode, mis sisaldab toiduaine koostisosana rapsiseemnevalku, võib tekitada allergilise reaktsiooni tarbijatel, kes on allergilised sinepi ja sellest valmistatud toodete suhtes. Vajaduse korral peab kõnealune teave olema esitatud koostisosade loetelu läheduses.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Siebte PMI Verwaltungs GmbH, Neuer Jungfernstieg 5, 20354 Hamburg, Saksamaa.

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2013; 11(10):3420.

2

EFSA Journal

---

LISA

RAPSISEEMNEVALGU KIRJELDUS

Määratlus
  : Rapsiseemnevalk on rapsikoogi valgurikas vesiekstrakt, mis on saadud geneetiliselt muundamata taimedest Brassica napus L. ja Brassica rapa L.

Kirjeldus
  : Valge või määrdunudvalge värvusega pihustuskuivatamisega valmistatav pulber

Puhtus
  :

| Fütaadi kogusisaldus | Mitte üle 1,5 % |
| --- | --- |
| Plii | Mitte üle 0,5 mg/kg |

Fütaadi kogusisaldus

Mitte üle 1,5 %

Plii

Mitte üle 0,5 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid
  :

| Pärmi- ja hallitusseente arv | Mitte üle 100 CFU/g |
| --- | --- |
| Aeroobsete bakterite arv | Mitte üle 10 000 CFU/g |
| Kolibakterite koguarv | Mitte üle 10 CFU/g |
| Escherichia coli | Ei leidu 10 grammis |
| Salmonella spp. | Ei leidu 25 grammis |

Pärmi- ja hallitusseente arv

Mitte üle 100 CFU/g

Aeroobsete bakterite arv

Mitte üle 10 000 CFU/g

Kolibakterite koguarv

Mitte üle 10 CFU/g

Escherichia coli

Ei leidu 10 grammis

Salmonella spp.

Ei leidu 25 grammis

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/30

---

KOMISJONI OTSUS,

1. juuli 2014,

millega Slovakkial ja Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 teha erandeid teatavatest ühistest lennundusohutuseeskirjadest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4344 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/425/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Slovakkia ja Ühendkuningriik on taotlenud luba kohaldada teatavaid erandeid komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) sätestatud ühiste lennundusohutuseeskirjade suhtes. Komisjon hindas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 alusel taotletud erandite vajadust ja nendest tulenevat ohutustaset, lähtudes Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) soovitustest. |
| --- | --- |

(1)

Slovakkia ja Ühendkuningriik on taotlenud luba kohaldada teatavaid erandeid komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2) sätestatud ühiste lennundusohutuseeskirjade suhtes. Komisjon hindas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 alusel taotletud erandite vajadust ja nendest tulenevat ohutustaset, lähtudes Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) soovitustest.

| (2) | Esimene erand, mida Slovakkia taotles 29. aprillil 2013, käsitles instrumentaallennu pädevusmärkest tulenevate õiguste taastamise ning instrumentaallennupädevuse teooria- ja lennueksami uuestisooritamise nõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.625 punktides c ja d. Slovakkia väitis, et kõnealused nõuded ei ole asjakohased juhul, kui piloodil on samaväärne pädevusmärge kolmanda riigi poolt välja antud loal, mis vastab Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisale („ICAO 1. lisa”). Slovakkia esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 4. juuni 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. |
| --- | --- |

(2)

Esimene erand, mida Slovakkia taotles 29. aprillil 2013, käsitles instrumentaallennu pädevusmärkest tulenevate õiguste taastamise ning instrumentaallennupädevuse teooria- ja lennueksami uuestisooritamise nõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.625 punktides c ja d. Slovakkia väitis, et kõnealused nõuded ei ole asjakohased juhul, kui piloodil on samaväärne pädevusmärge kolmanda riigi poolt välja antud loal, mis vastab Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisale („ICAO 1. lisa”). Slovakkia esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 4. juuni 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.

| (3) | Teine erand, mida Slovakkia taotles 29. aprillil 2013, käsitles klassi- ja tüübipädevusmärke taastamise nõuet, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740 punktis b. Slovakkia väitis, et kõnealune nõue ei ole asjakohane, kui piloodil on samaväärne klassi- või tüübipädevusmärge kolmanda riigi poolt välja antud loal, mis vastab ICAO 1. lisale. Slovakkia esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 4. juuni 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. |
| --- | --- |

(3)

Teine erand, mida Slovakkia taotles 29. aprillil 2013, käsitles klassi- ja tüübipädevusmärke taastamise nõuet, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740 punktis b. Slovakkia väitis, et kõnealune nõue ei ole asjakohane, kui piloodil on samaväärne klassi- või tüübipädevusmärge kolmanda riigi poolt välja antud loal, mis vastab ICAO 1. lisale. Slovakkia esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 4. juuni 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.

| (4) | Kolmas erand, mida taotles Ühendkuningriik 21. juunil 2013 ja mille taotlust muudeti 4. juulil 2013, käsitles ühe kolbmootoriga lennuki klassipädevusmärke ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki pädevusmärke pikendamise tingimusi, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740.A punkti b alapunkti 1 alapunktis ii. Ühendkuningriik väitis, et kõnealune nõue ei ole asjakohane pilootide puhul, kellel on instrumentaallennu pädevusmärge ja/või instruktoritunnistus, kuid puuduvad muud klassi- ja tüübipädevusmärked. Ühendkuningriik esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 27. august 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. |
| --- | --- |

(4)

Kolmas erand, mida taotles Ühendkuningriik 21. juunil 2013 ja mille taotlust muudeti 4. juulil 2013, käsitles ühe kolbmootoriga lennuki klassipädevusmärke ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki pädevusmärke pikendamise tingimusi, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740.A punkti b alapunkti 1 alapunktis ii. Ühendkuningriik väitis, et kõnealune nõue ei ole asjakohane pilootide puhul, kellel on instrumentaallennu pädevusmärge ja/või instruktoritunnistus, kuid puuduvad muud klassi- ja tüübipädevusmärked. Ühendkuningriik esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 27. august 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.

| (5) | Neljas erand, mida taotles Ühendkuningriik 10. juulil 2013, käsitles lennukite lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse taotleja suhtes kohaldatavaid nõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.1010.SFE punktis a. Ühendkuningriik väitis, et kõnealused nõuded on ebatäielikud, sest need hõlmavad üksnes mitmepiloodilennukeid, kuid mitte ühe piloodiga kõrgtehnilisi keerukaid lennukeid. Ühendkuningriik esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 27. august 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. |
| --- | --- |

(5)

Neljas erand, mida taotles Ühendkuningriik 10. juulil 2013, käsitles lennukite lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistuse taotleja suhtes kohaldatavaid nõudeid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.1010.SFE punktis a. Ühendkuningriik väitis, et kõnealused nõuded on ebatäielikud, sest need hõlmavad üksnes mitmepiloodilennukeid, kuid mitte ühe piloodiga kõrgtehnilisi keerukaid lennukeid. Ühendkuningriik esitas ka põhjendused, mis tõendavad, et kui riigil lubatakse teha kavandatud erand, saavutatakse samaväärne kaitsetase. Lennundusohutusameti 27. august 2013. aasta soovituste põhjal järeldas komisjon, et teatavate tingimuste täitmise korral oleks ka erandi tegemise puhul tagatud selline ohutustase, mis on samaväärne ühiste lennundusohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 kohaselt tuleb ühele liikmesriigile tehtud erandist teavitada kõiki liikmesriike, kellel oleks samuti õigus kõnealust meedet rakendada. Käesolev otsus tuleks seega adresseerida kõikidele liikmesriikidele. Erandi ja sellega seotud tingimuste kirjeldus peaks olema selline, et muud liikmesriigid saaksid seda meedet rakendada, kui nad on samas olukorras, ilma komisjonilt täiendavat heakskiitu taotlemata. Siiski peaksid liikmesriigid vahetama teavet erandite kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikega 1, sest erandite mõju võib avalduda väljaspool liikmesriike, mille suhtes erandid on tehtud. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 kohaselt tuleb ühele liikmesriigile tehtud erandist teavitada kõiki liikmesriike, kellel oleks samuti õigus kõnealust meedet rakendada. Käesolev otsus tuleks seega adresseerida kõikidele liikmesriikidele. Erandi ja sellega seotud tingimuste kirjeldus peaks olema selline, et muud liikmesriigid saaksid seda meedet rakendada, kui nad on samas olukorras, ilma komisjonilt täiendavat heakskiitu taotlemata. Siiski peaksid liikmesriigid vahetama teavet erandite kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikega 1, sest erandite mõju võib avalduda väljaspool liikmesriike, mille suhtes erandid on tehtud.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Slovakkia võib heaks kiita erandeid, mis kalduvad kõrvale määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL osa) sätestatud järgmistest rakenduseeskirjadest:

| 1) | jaotise FCL.625 „Instrumentaallennu pädevusmärge — kehtivus, pikendamine ja taastamine” punktide c ja d asemel võib kohaldada käesoleva otsuse I lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse I lisa punktis 2 esitatud tingimused; |
| --- | --- |

1)

jaotise FCL.625 „Instrumentaallennu pädevusmärge — kehtivus, pikendamine ja taastamine” punktide c ja d asemel võib kohaldada käesoleva otsuse I lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse I lisa punktis 2 esitatud tingimused;

| 2) | jaotise FCL.740 „Klassi- ja tüübipädevusmärke kehtivus ja taastamine” punkti b asemel võib kohaldada käesoleva otsuse II lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse II lisa punktis 2 esitatud tingimused. |
| --- | --- |

2)

jaotise FCL.740 „Klassi- ja tüübipädevusmärke kehtivus ja taastamine” punkti b asemel võib kohaldada käesoleva otsuse II lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse II lisa punktis 2 esitatud tingimused.

Artikkel 2

Ühendkuningriik võib heaks kiita erandeid, mis kalduvad kõrvale määruse (EL) nr 1178/2011 I lisas (FCL osa) sätestatud järgmistest rakenduseeskirjadest:

| 1) | jaotise FCL.740.A „Klassi- ja tüübipädevusmärgete pikendamine — lennukid” punkti b alapunkti 1 alapunkti ii asemel võib kohaldada käesoleva otsuse III lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse III lisa punktis 2 esitatud tingimused; |
| --- | --- |

1)

jaotise FCL.740.A „Klassi- ja tüübipädevusmärgete pikendamine — lennukid” punkti b alapunkti 1 alapunkti ii asemel võib kohaldada käesoleva otsuse III lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse III lisa punktis 2 esitatud tingimused;

| 2) | jaotise FCL.1010.SFE „Lennuimitaatori kontrollpiloot — eeltingimused” punkti a asemel võib kohaldada käesoleva otsuse IV lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse IV lisa punktis 2 esitatud tingimused. |
| --- | --- |

2)

jaotise FCL.1010.SFE „Lennuimitaatori kontrollpiloot — eeltingimused” punkti a asemel võib kohaldada käesoleva otsuse IV lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui on täidetud käesoleva otsuse IV lisa punktis 2 esitatud tingimused.

Artikkel 3

Kõigil liikmesriikidel on õigus rakendada artiklites 1 ja 2 osutatud meetmeid, mida on täpsustatud käesoleva otsuse lisades. Liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni, Euroopa Lennundusohutusametit ja siseriiklikke lennuameteid.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

---

I LISA

Slovakkia tehtav erand määrusest (EL) nr 1178/2011 seoses instrumentaallennu pädevusmärke kehtivuse ja taastamisega.

1.   ERANDI KIRJELDUS

Erandina määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.625 „Instrumentaallennu pädevusmärge — kehtivus, pikendamine ja taastamine” punktidest c ja d võib Slovakkia võimaldada FCL osa kohase loa omanikul, kes on hiljuti lendamiseks kasutanud ICAO 1. lisale vastaval kolmanda riigi poolt välja antud loal olevat kehtivat instrumentaallennu pädevusmärget, täita taastamiskriteeriumid, mis on FCL osa instrumentaallennu pädevusmärke taastamiseks sätestatud jaotise FCL.625 punktis c, jaotise FCL.625 punktis b sätestatud pikendamiskriteeriumide täitmise teel. Lisaks võib Slovakkia võimaldada FCL osa kohase loa omanikul, kelle kolmanda riigi instrumentaallennu pädevusmärge ei ole enam kehtiv, kuid kes on märget pikendanud või taastanud viimase 7 aasta jooksul, täita ainult need FCL osa instrumentaallennu pädevusmärke taastamise kriteeriumid, mis on sätestatud jaotise FCL.625 punktis c, ning mitte nõuda jaotise FCL.625 punkti d kohast instrumentaallennupädevuse teooriaeksami uuestisooritamist.

2.   ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Käesolevat erandit kohaldatakse FCL osa kohase loa omaniku suhtes, kelle loal olev instrumentaallennu pädevusmärge tuleb taastada. Kui kõnealusel loaomanikul on ka kolmanda riigi välja antud luba kehtiva instrumentaallennu pädevusmärkega, nõutakse FCL osa kohase pädevusmärke omanikult instrumentaallennu pädevusmärke taastamiseks üksnes tasemekontrolli sooritamist ning ei nõuta sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis täienduskoolituse läbimist. Lisaks ei nõuta kõnealuselt loaomanikult teooriaeksami uuestisooritamist, kui kolmanda riigi välja antud loal olev instrumentaallennu pädevusmärge on pikendatud või taastatud eelneva seitsme aasta jooksul.

---

II LISA

Slovakkia tehtav erand määrusest (EL) nr 1178/2011 seoses klassi- ja tüübipädevusmärgete kehtivuse ja taastamisega.

1.   ERANDI KIRJELDUS

Erandina määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740 „Klassi- ja tüübipädevusmärke kehtivus ja taastamine” punktist b võib Slovakkia võimaldada FCL osa kohase loa omanikul, kes on hiljuti lendamiseks kasutanud ICAO 1. lisale vastaval kolmanda riigi poolt välja antud loal olevat kehtivat samaväärset klassi- või tüübipädevusmärget, sooritada taastamiskriteeriumide täitmiseks tasemekontrolli ning mitte nõuda lisaks täienduskoolituse läbimist.

2.   ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Käesolevat erandit kohaldatakse FCL osa kohase loa omaniku suhtes, kelle loal olev klassi- või tüübipädevusmärge tuleb taastada. Kui kõnealusel loaomanikul on ka kolmanda riigi välja antud luba sama õhusõidukiklassi või -tüübi kehtiva pädevusmärkega, nõutakse FCL osa kohase pädevusmärke omanikult klassi- või tüübipädevusmärke taastamiseks üksnes tasemekontrolli sooritamist ning ei nõuta sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis täienduskoolituse läbimist.

---

III LISA

Ühendkuningriigi tehtav erand määrusest (EL) nr 1178/2011 seoses ühe kolbmootoriga õhusõidukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärkide pikendamisega.

1.   ERANDI KIRJELDUS

Erandina määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.740.A „Klassi- ja tüübipädevusmärgete pikendamine — lennukid” punkti b alapunkti 1 alapunktist ii võib Ühendkuningriik võimaldada piloodiloa omanikul pikendada ühe kolbmootoriga õhusõiduki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki klassipädevusmärget ilma lennuinstruktoriga või klassipädevuse instruktoriga õppelendu sooritamata, tingimusel et piloodiloa omanik on pädevusmärke kehtivuse lõppkuupäevale eelneva 12 kuu jooksul edukalt sooritanud:

| a) | lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli seoses piloodiloal oleva klassi-, tüübi-, instrumentaallennu või mäelennu pädevusmärkega või |
| --- | --- |

a)

lennueksami või lennuoskuse tasemekontrolli seoses piloodiloal oleva klassi-, tüübi-, instrumentaallennu või mäelennu pädevusmärkega või

| b) | atesteerimise seoses piloodiloal oleva lennuinstruktori, klassipädevuse instruktori või instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistusega. |
| --- | --- |

b)

atesteerimise seoses piloodiloal oleva lennuinstruktori, klassipädevuse instruktori või instrumentaallennupädevuse instruktori tunnistusega.

2.   ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Käesolevat erandit kohaldatakse FCL osa kohase loa omaniku suhtes, kelle loal on ühe kolbmootoriga õhusõidukite või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärge. Instruktoriga õppelennu võib asendada vaid juhul, kui loa omanik on läbinud lennuki pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks vajaliku lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise.

---

IV LISA

Ühendkuningriigi tehtav erand määrusest (EL) nr 1178/2011 seoses lennuimitaatoriga katseid tegeva lennuimitaatori kontrollpiloodiga.

1.   ERANDI KIRJELDUS

Erandina määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL osa) jaotise FCL.1010.SFE „Lennuimitaatori kontrollpiloot — eeltingimused” punktist a võib Ühendkuningriik võimaldada lennutreeningseadme tüübipädevuse instruktoril taotleda ühe piloodiga kõrgtehniliste keerukate lennukite lennuimitaatori kontrollpiloodi tunnistust ning määrata kindlaks kõnealuse lennukiliigi puhul kohaldatavad konkreetsed eeltingimused.

2.   ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Täiendavate tingimuste täitmist ei nõuta.

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/35

---

KOMISJONI OTSUS,

1. juuli 2014,

millega Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 kalduda kõrvale teatavatest ühistest lennuohutuseeskirjadest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4355 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/426/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriik on teatanud oma kavatsusest anda luba kõrvale kalduda ühistest lennuohutueeskirjadest, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2). Komisjon on määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 kohaselt hinnanud kavandatava erandi vajadust ja sellest tulenevat ohutustaset, lähtudes Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) soovitustest. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik on teatanud oma kavatsusest anda luba kõrvale kalduda ühistest lennuohutueeskirjadest, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1178/2011 (2). Komisjon on määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõike 7 kohaselt hinnanud kavandatava erandi vajadust ja sellest tulenevat ohutustaset, lähtudes Euroopa Lennundusohutusameti (edaspidi „amet”) soovitustest.

| (2) | Kavandatav erand, millest Ühendkuningriik teatas 2. augustil 2013, on seotud purilennuki pilootide kehtivate siseriiklike purilennukipiloodi lubade muutmisega vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetele 2 ja 3. Ühendkuningriik väitis, et erand on vajalik selleks, et Briti Purilennuühingu väljaantud ja kehtivatele nõuetele mittevastavat kvalifikatsioonidokumenti saaks käsitada vastavana määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa asjakohastele osadele kooskõlas muutmisaruandega, mille koostamisel on konsulteeritud ametiga vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artiklile 4. Erand võimaldaks Ühendkuningriigil anda selliste kvalifikatsioonidokumentide omanikele välja samaväärsed FCL-osa nõuetele vastavad kergpurilennuki piloodi load või purilennuki piloodi load ning instruktori- ja kontrollpiloodi tunnistused. |
| --- | --- |

(2)

Kavandatav erand, millest Ühendkuningriik teatas 2. augustil 2013, on seotud purilennuki pilootide kehtivate siseriiklike purilennukipiloodi lubade muutmisega vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetele 2 ja 3. Ühendkuningriik väitis, et erand on vajalik selleks, et Briti Purilennuühingu väljaantud ja kehtivatele nõuetele mittevastavat kvalifikatsioonidokumenti saaks käsitada vastavana määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa asjakohastele osadele kooskõlas muutmisaruandega, mille koostamisel on konsulteeritud ametiga vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 artiklile 4. Erand võimaldaks Ühendkuningriigil anda selliste kvalifikatsioonidokumentide omanikele välja samaväärsed FCL-osa nõuetele vastavad kergpurilennuki piloodi load või purilennuki piloodi load ning instruktori- ja kontrollpiloodi tunnistused.

| (3) | Ühendkuningriik esitas ka põhjused, mis tõendavad, et kavandatava erandi lubamise korral saavutatakse samaväärne ohutustase. Komisjon järeldas 8. oktoobril 2013 ameti esitatud soovituse põhjal, et teatavate tingimuste täitmise korral tagaks kavandatav erand sellise ohutustaseme, mis on samaväärne ühiste lennuohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik esitas ka põhjused, mis tõendavad, et kavandatava erandi lubamise korral saavutatakse samaväärne ohutustase. Komisjon järeldas 8. oktoobril 2013 ameti esitatud soovituse põhjal, et teatavate tingimuste täitmise korral tagaks kavandatav erand sellise ohutustaseme, mis on samaväärne ühiste lennuohutuseeskirjade kohaldamisel saavutatud ohutustasemega.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 7 tuleb komisjoni otsusest, mille kohaselt lubatakse liikmesriigil teha kavandatav erand, teavitada kõiki liikmesriike, kel on samuti õigus kõnealust meedet kohaldada. Käesolev otsus tuleks seega adresseerida kõikidele liikmesriikidele. Erandi ja sellega seotud tingimuste kirjeldus peaks olema selline, et teised liikmesriigid saaksid seda meedet samuti kohaldada, kui nad on samas olukorras, ilma komisjonilt täiendavat otsust taotlemata. Sel eesmärgil ja arvestades, et eespool nimetatud muutmisaruanne ei ole avalikult kättesaadav, peaks Ühendkuningriik tegema selle teistele liikmesriikidele nende taotluse korral kättesaadavaks. Lisaks peaksid liikmesriigid vahetama teavet selle meetme kohaldamise kohta, juhul kui nad seda kohaldavad, vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikele 1, kuna sellisel kohaldamisel võib olla mõju väljaspool liikmesriike, kes teevad kõnealuse erandi. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 7 tuleb komisjoni otsusest, mille kohaselt lubatakse liikmesriigil teha kavandatav erand, teavitada kõiki liikmesriike, kel on samuti õigus kõnealust meedet kohaldada. Käesolev otsus tuleks seega adresseerida kõikidele liikmesriikidele. Erandi ja sellega seotud tingimuste kirjeldus peaks olema selline, et teised liikmesriigid saaksid seda meedet samuti kohaldada, kui nad on samas olukorras, ilma komisjonilt täiendavat otsust taotlemata. Sel eesmärgil ja arvestades, et eespool nimetatud muutmisaruanne ei ole avalikult kättesaadav, peaks Ühendkuningriik tegema selle teistele liikmesriikidele nende taotluse korral kättesaadavaks. Lisaks peaksid liikmesriigid vahetama teavet selle meetme kohaldamise kohta, juhul kui nad seda kohaldavad, vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikele 1, kuna sellisel kohaldamisel võib olla mõju väljaspool liikmesriike, kes teevad kõnealuse erandi.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Lennundusohutusameti komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriik võib anda loa kalduda kõrvale määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetest 2 ja 3 ning kohaldada selle asemel käesoleva otsuse lisa punktis 1 sätestatud eeskirju, kui kõnealuse lisa punktis 2 sätestatud tingimused on täidetud.

Artikkel 2

Kõikidel liikmesriikidel on samuti õigus artiklis 1 osutatud meedet kohaldada. Ühendkuningriik teeb määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetes 4 ja 5 osutatud muutmisaruande kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, kes seda taotlevad ja kes soovivad kõnealust meedet kohaldada. Liikmesriigid, kes seda meedet kohaldavad, teavitavad sellest komisjoni, ametit ja siseriiklikke lennuameteid.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).

2

---

LISA

Ühendkuningriigi suhtes tehtav erand määrusest (EL) nr 1178/2011 seoses siseriiklike purilennukipiloodi kvalifikatsioonidokumentide muutmisega

ERANDI KIRJELDUS

Ühendkuningriik võib erandina määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigetest 2 ja 3 lubada siseriikliku ühingu või organisatsiooni poolt välja antud siseriiklike purilennukipiloodi kvalifikatsioonidokumentide ning instruktori- ja kontrollpiloodi kvalifikatsioonidokumentide muutmist FCL-osa kohasteks kergpurilennukipiloodi lubadeks või purilennukipiloodi lubadeks ning nendega seotud pädevusmärgeteks ja tunnistusteks, kui kõnealuse määruse artikli 4 lõigete 4 ja 5 kohaselt koostatud muutmisaruande tingimused on täidetud.

ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Seda erandit kohaldatakse Briti Purilennuühingu poolt enne 8. aprilli 2015 siseriiklike õigusaktide kohaselt välja antud purilennukipiloodi kvalifikatsioonidokumentide omanike suhtes. Kuigi selliseid kvalifikatsioonidokumente ei käsitata lubadena määruse (EL) nr 1178/2011 tähenduses, käsitatakse neid siiski lubadena ning need muudetakse FCL-osa kohasteks lubadeks ja tunnistusteks punktis 1 osutatud muutmisaruande kohaselt.

---

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/38

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

6. veebruar 2014,

Euroopa Keskpanga esindajate ametisse nimetamise kohta järelevalvenõukogus

(EKP/2014/4)

(2014/427/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga, (1) eelkõige selle artikli 26 lõikeid 1, 2 ja 5,

võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (2) eelkõige selle artiklit 13b.6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt nimetab Euroopa Keskpank (EKP) ametisse neli esindajat järelevalvenõukogus, kellest ükski ei tohi olla otseselt seotud Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika funktsiooniga. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõike 5 kohaselt nimetab Euroopa Keskpank (EKP) ametisse neli esindajat järelevalvenõukogus, kellest ükski ei tohi olla otseselt seotud Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika funktsiooniga.

| (2) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt järgitakse järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõike 2 kohaselt järgitakse järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet.

| (3) | Määrust (EL) nr 1024/2013 tuleb täiendada menetluse osas, mis on vajalik nelja EKP esindaja järelevalvenõukogusse nimetamiseks, tingimuste ja menetluse osas nende väljajätmiseks ja tingimuste osas, mida kohaldatakse isikute suhtes nendel ametikohtadel, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) nr 1024/2013 tuleb täiendada menetluse osas, mis on vajalik nelja EKP esindaja järelevalvenõukogusse nimetamiseks, tingimuste ja menetluse osas nende väljajätmiseks ja tingimuste osas, mida kohaldatakse isikute suhtes nendel ametikohtadel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EKP esindajate ametisse nimetamine järelevalvenõukogus

1.   Neli EKP esindajat nimetatakse järelevalvenõukogusse isikute hulgast, kes on raha- ja pangandusküsimustes tunnustatud ja vastavate erialaste kogemustega.

2.   Nende ametiaeg on viis aastat ja seda ei saa pikendada. Erandina sellest reeglist jääb esimese nelja EKP esindaja ametiaeg nende esmakordsel ametisse nimetamisel kolme ja viie aasta vahele.

3.   Nelja EKP esindaja töölepingutingimused, eelkõige nende palk, pension ja muud sotsiaalhüvitised, sätestatakse lepingus EKPga ja need kinnitab EKP nõukogu EKP juhatuse ettepanekul.

4.   EKP esindajad täidavad oma kohustusi kas täistööajaga või osalise tööajaga vastavalt EKPga sõlmitud lepingu tingimustele. Nad ei tohi töötada mis tahes muul kohal, tasustatud või mitte, kui seda pole lubanud EKP nõukogu. Lubada ei saa mis tahes tegevust, millest võiks tuleneda huvide konflikt seoses järelevalvenõukogu liikme ametikohaga või mis võiks sellisena paista. Eelkõige ei tohi neil olla mis tahes kohustusi riiklikus pädevas asutuses määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 määratluses.

5.   Kui EKP esindaja järelevalvenõukogus ei vasta enam tema kohustuste täitmiseks vajalikele tingimustele või kui ta on toime pannud tõsise rikkumise, võib EKP nõukogu EKP juhatuse taotlusel ta ametikohalt kõrvaldada, olles ta ära kuulanud.

6.   Vabaks jäänud EKP esindaja ametikoht järelevalvenõukogus täidetakse, nimetades kooskõlas käesoleva otsusega ametisse uue esindaja.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 6. veebruaril 2014.

Frankfurt Maini ääres, 6. veebruar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 33.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/40

---

AKV-ELI MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS nr 1/2014,

20. juuni 2014,

AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa läbivaatamise kohta

(2014/428/EL)

AKV-ELi MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) ning mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 (2) ja Ouagadougous 22. juunil 2010 (3) („AKV-EÜ partnerlusleping”), eriti selle artiklit 100,

ning arvestades järgmist:

| (1) | AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib lepingu Ia, Ib, II, III, IV ja VI lisa läbi vaadata, neid täpsustada ja/või muuta AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal. |
| --- | --- |

(1)

AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 100 on sätestatud, et AKV-ELi ministrite nõukogu võib lepingu Ia, Ib, II, III, IV ja VI lisa läbi vaadata, neid täpsustada ja/või muuta AKV-ELi arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.

| (2) | AKV-EÜ partnerluslepingu osalised on võtnud Pusanis ja Accras ning 2010. aastal Pariisis OECD arenguabikomitees rahvusvahelisi kohustusi abi tõhususe valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

AKV-EÜ partnerluslepingu osalised on võtnud Pusanis ja Accras ning 2010. aastal Pariisis OECD arenguabikomitees rahvusvahelisi kohustusi abi tõhususe valdkonnas.

| (3) | Kodakondsuse ja päritoluga seotud eeskirju saaks kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega veelgi täiustada. |
| --- | --- |

(3)

Kodakondsuse ja päritoluga seotud eeskirju saaks kooskõlas nende rahvusvaheliste kohustustega veelgi täiustada.

| (4) | AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa selgemaks ja lihtsamaks muutmisega saaks tõhustada EAFi rakendamist, |
| --- | --- |

(4)

AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa selgemaks ja lihtsamaks muutmisega saaks tõhustada EAFi rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 19C lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Tulenevalt käesoleva lepingu artikli 32 lõike 1 punktis a ja artiklis 50 osutatud kohustusest täidetakse AKVga toimuva koostöö mitmeaastase finantsraamistiku vahenditest rahastatavad lepingud ja toetused vastavalt kohaldatavatele keskkonnaalastele õigusaktidele ja tööõiguse valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud põhinõuetele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 19C lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Tulenevalt käesoleva lepingu artikli 32 lõike 1 punktis a ja artiklis 50 osutatud kohustusest täidetakse AKVga toimuva koostöö mitmeaastase finantsraamistiku vahenditest rahastatavad lepingud ja toetused vastavalt kohaldatavatele keskkonnaalastele õigusaktidele ja tööõiguse valdkonna rahvusvaheliselt tunnustatud põhinõuetele.”

| 2) | Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   võivad käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatavate hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda:






  a. | kõik AKV riikide ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide, Euroopa Ühenduse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetust saavate riikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsusega 2013/755/EL (ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta) hõlmatud ülemeremaade ja -territooriumide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud (4); |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   võivad käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatavate hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda:

a.

kõik AKV riikide ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide, Euroopa Ühenduse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist toetust saavate riikide, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ja nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsusega 2013/755/EL (ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta) hõlmatud ülemeremaade ja -territooriumide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud (4);

| b. | kõik OECD arenguabikomitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud arenguriikide ja territooriumide (välja arvatud G20 rühma kuuluvad riigid, ilma et see mõjutaks 3. protokolliga reguleeritud Lõuna-Aafrika Vabariigi staatust) tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud; |
| --- | --- |

b.

kõik OECD arenguabikomitee ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud arenguriikide ja territooriumide (välja arvatud G20 rühma kuuluvad riigid, ilma et see mõjutaks 3. protokolliga reguleeritud Lõuna-Aafrika Vabariigi staatust) tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud;

| c. | kõik selliste riikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud, mille puhul komisjon on kokkuleppel AKV riikidega kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile.
  Vastastikuse juurdepääsu võib vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks anda juhul, kui riik tagab võrdsetel tingimustel abikõlblikkuse ühendusest pärit üksustele ja käesoleva artikli alusel kõlblike riikide üksustele; |
| --- | --- |

c.

kõik selliste riikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud, mille puhul komisjon on kokkuleppel AKV riikidega kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile.

Vastastikuse juurdepääsu võib vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks anda juhul, kui riik tagab võrdsetel tingimustel abikõlblikkuse ühendusest pärit üksustele ja käesoleva artikli alusel kõlblike riikide üksustele;

| d. | kõik OECD liikmesriikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud lepingute puhul, mida rakendatakse OECD arenguabikomitee avaldatud ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud vähim arenenud riigis või suure võlakoormaga vaeses riigis. |
| --- | --- |

d.

kõik OECD liikmesriikide tegelikud füüsilised ja juriidilised isikud lepingute puhul, mida rakendatakse OECD arenguabikomitee avaldatud ametliku arenguabi saajate nimekirja kantud vähim arenenud riigis või suure võlakoormaga vaeses riigis.

(4)  ELT L 344, 19.12.2013, lk 1.”"

| 3) | Artikli 20 lõige 1a jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

Artikli 20 lõige 1a jäetakse välja;

| 4) | Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kõik käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatava hanke- või toetuslepingu alusel tehtavad tarned ja ostetavad materjalid pärinevad käesolevas artiklis sätestatud kõlblikust riigist.
  Tehtavad tarned ja ostetavad materjalid võivad siiski pärineda mis tahes riigist, kui nende väärtuse maksumus jääb sellise konkureeriva, läbirääkimistega menetluse kasutamist nõudvast künnisest allapoole, mis on sätestatud kooskõlas artikli 19C lõikega 1.
  Seoses sellega hinnatakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust asjakohaste rahvusvaheliste lepingute põhjal, kusjuures ühendusest pärinevad tooted hõlmavad ka ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärinevaid tooteid.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 20 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kõik käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatava hanke- või toetuslepingu alusel tehtavad tarned ja ostetavad materjalid pärinevad käesolevas artiklis sätestatud kõlblikust riigist.

Tehtavad tarned ja ostetavad materjalid võivad siiski pärineda mis tahes riigist, kui nende väärtuse maksumus jääb sellise konkureeriva, läbirääkimistega menetluse kasutamist nõudvast künnisest allapoole, mis on sätestatud kooskõlas artikli 19C lõikega 1.

Seoses sellega hinnatakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust asjakohaste rahvusvaheliste lepingute põhjal, kusjuures ühendusest pärinevad tooted hõlmavad ka ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärinevaid tooteid.”

| 5) | Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse rahvusvahelise organisatsiooni vahendusel rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle organisatsiooni eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud, kusjuures jälgitakse kõikide abiandjate võrdse kohtlemise põhimõtet. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse rahvusvahelise organisatsiooni vahendusel rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle organisatsiooni eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud, kusjuures jälgitakse kõikide abiandjate võrdse kohtlemise põhimõtet. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”

| 6) | Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse piirkondliku algatuse raames rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomases algatuses osaleva riigi füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse piirkondliku algatuse raames rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomases algatuses osaleva riigi füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”

| 7) | Artikli 20 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse meedet, mida kaasrahastatakse partneri või muu abiandjaga või rakendatakse komisjoni loodud mis tahes sihtfondi kaudu, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle partneri, muu abiandja või eeskirjade kohaselt kõlblikud või sihtfondi asutamisaktis kindlaks määratud füüsilised ja juriidilised isikud.
  Kui meedet rakendatakse volitatud asutuse, st liikmesriigi või tema asutuse, Euroopa Investeerimispanga või rahvusvahelise organisatsiooni või selle asutuse kaudu, käsitatakse samuti kõlblikuna kõiki selle volitatud asutuse eeskirjade kohaselt kõlblikke füüsilisi ja juriidilisi isikuid, nagu on määratud kindlaks meedet kaasrahastava või rakendava asutusega sõlmitud lepingus. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 20 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse meedet, mida kaasrahastatakse partneri või muu abiandjaga või rakendatakse komisjoni loodud mis tahes sihtfondi kaudu, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle partneri, muu abiandja või eeskirjade kohaselt kõlblikud või sihtfondi asutamisaktis kindlaks määratud füüsilised ja juriidilised isikud.

Kui meedet rakendatakse volitatud asutuse, st liikmesriigi või tema asutuse, Euroopa Investeerimispanga või rahvusvahelise organisatsiooni või selle asutuse kaudu, käsitatakse samuti kõlblikuna kõiki selle volitatud asutuse eeskirjade kohaselt kõlblikke füüsilisi ja juriidilisi isikuid, nagu on määratud kindlaks meedet kaasrahastava või rakendava asutusega sõlmitud lepingus. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”

| 8) | Artiklisse 20 lisatakse järgmised uued lõiked 8 ja 9:
  „8.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse meedet, mida kaasrahastatakse muust ELi rahastamisvahendist, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle rahastamisvahendi eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.
  9.   Käesoleva artikli kohaselt kindlaks määratud kõlblikkust võib piirata taotlejate kodakondsuse, asukoha või olemuse põhjal, kui seda nõuavad meetme laad ja eesmärgid ning see on vajalik meetme tõhusaks rakendamiseks.” |
| --- | --- |

8)

Artiklisse 20 lisatakse järgmised uued lõiked 8 ja 9:

„8.   Kui käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatakse meedet, mida kaasrahastatakse muust ELi rahastamisvahendist, võivad hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises osaleda kõik lõike 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle rahastamisvahendi eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.

9.   Käesoleva artikli kohaselt kindlaks määratud kõlblikkust võib piirata taotlejate kodakondsuse, asukoha või olemuse põhjal, kui seda nõuavad meetme laad ja eesmärgid ning see on vajalik meetme tõhusaks rakendamiseks.”

| 9) | Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Asjaomase AKV riigi või asjaomase piirkondliku või AKV riikide sisese organisatsiooni või asutuse põhjendatud nõudmisel võib lubada artikli 20 alusel mittekõlblikest kolmandatest riikidest pärit pakkujatel, taotlejatel ja kandidaatidel osaleda hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises, mida ühendus rahastab käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust, või tunnistada kõlblikuks mittekõlblikku päritolu tarned ja materjalid, kuid seda ainult järgmistel juhtudel:






  a) | asjaomasel riigil on abisaaja naaberriigiga traditsioonilised majandus-, kaubandus- või geograafilised sidemed või |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 22 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Asjaomase AKV riigi või asjaomase piirkondliku või AKV riikide sisese organisatsiooni või asutuse põhjendatud nõudmisel võib lubada artikli 20 alusel mittekõlblikest kolmandatest riikidest pärit pakkujatel, taotlejatel ja kandidaatidel osaleda hankelepingute sõlmimise menetluses või toetuste andmises, mida ühendus rahastab käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö mitmeaastasest finantsraamistikust, või tunnistada kõlblikuks mittekõlblikku päritolu tarned ja materjalid, kuid seda ainult järgmistel juhtudel:

a)

asjaomasel riigil on abisaaja naaberriigiga traditsioonilised majandus-, kaubandus- või geograafilised sidemed või

| b) | tegemist on pakilise olukorraga või kui tooted ja teenused ei ole asjaomaste riikide turul kättesaadavad, või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui kõlblikkuse eeskirjad muudaksid projekti, programmi või meetme elluviimise võimatuks või ülemäära raskeks. |
| --- | --- |

b)

tegemist on pakilise olukorraga või kui tooted ja teenused ei ole asjaomaste riikide turul kättesaadavad, või muudel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui kõlblikkuse eeskirjad muudaksid projekti, programmi või meetme elluviimise võimatuks või ülemäära raskeks.

Asjaomane AKV riik või asjaomane piirkondlik või AKV-sisene organisatsioon või asutus esitab komisjonile iga sellise juhu kohta erandi tegemise otsustamiseks vajaliku teabe.”

| 10) | Artikli 26 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | antakse AKV riikide pakkujatele ehituslepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 000 000 eurot, pakkumuste maksumuse hindamisel 10 % hinnasoodustust, kui vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest AKV riigist;”. |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 26 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

antakse AKV riikide pakkujatele ehituslepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 000 000 eurot, pakkumuste maksumuse hindamisel 10 % hinnasoodustust, kui vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest AKV riigist;”.

| 11) | Artikli 26 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | antakse tarnelepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 300 000 eurot, pakkumuste maksumuse hindamisel 15 % hinnasoodustust AKV riikide pakkujatele, kes on esitanud pakkumuse üksinda või koos konsortsiumi kuuluvate Euroopa partneritega;”. |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 26 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

antakse tarnelepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 300 000 eurot, pakkumuste maksumuse hindamisel 15 % hinnasoodustust AKV riikide pakkujatele, kes on esitanud pakkumuse üksinda või koos konsortsiumi kuuluvate Euroopa partneritega;”.

| 12) | Artikli 26 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | muude teenuslepingute puhul, mis ei ole Euroopa Komisjoni raamlepingud, eelistatakse tehniliste pakkumuste hindamisel AKV riikide juriidiliste või füüsiliste isikute poolt üksinda või nendevahelise konsortsiumina esitatud pakkumusi.” |
| --- | --- | --- |

12)

Artikli 26 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

muude teenuslepingute puhul, mis ei ole Euroopa Komisjoni raamlepingud, eelistatakse tehniliste pakkumuste hindamisel AKV riikide juriidiliste või füüsiliste isikute poolt üksinda või nendevahelise konsortsiumina esitatud pakkumusi.”

| 13) | Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks lõike 1 sätteid, kui kaks ehitus-, tarne- või teenuslepingute pakkumust leitakse olevat samaväärsed, eelistatakse:






  a) | AKV riigi pakkujat või |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks lõike 1 sätteid, kui kaks ehitus-, tarne- või teenuslepingute pakkumust leitakse olevat samaväärsed, eelistatakse:

a)

AKV riigi pakkujat või

| b) | sellise pakkuja puudumisel pakkujat, kes:






  i) | võimaldab AKV riikide loodusvarasid ja inimressursse kasutada parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

sellise pakkuja puudumisel pakkujat, kes:

i)

võimaldab AKV riikide loodusvarasid ja inimressursse kasutada parimal võimalikul viisil;

| ii) | kes pakub parimaid allhankevõimalusi AKV riikide äriühingutele, ettevõtjatele või füüsilistele isikutele või |
| --- | --- |

ii)

kes pakub parimaid allhankevõimalusi AKV riikide äriühingutele, ettevõtjatele või füüsilistele isikutele või

| iii) | AKV riikide või ühenduse füüsiliste isikute, ettevõtjate või äriühingute konsortsiumile.” |
| --- | --- |

iii)

AKV riikide või ühenduse füüsiliste isikute, ettevõtjate või äriühingute konsortsiumile.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Nairobi, 20. juuni 2014

AKV-ELi ministrite nõukogu nimel

eesistuja

A. OMARI KIGODA

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingu parandus on avaldatud ELTs L 385, 29.12.2004, lk 88.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

2

(3)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

3

---

Parandused

| 3.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/44

---

Komisjoni 22. aprilli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 399/2014 (milles käsitletakse Lactobacillus brevis DSM 23231, Lactobacillus brevis DSMZ 16680, Lactobacillus plantarum CECT 4528 ja Lactobacillus fermentum NCIMB 30169 valmististe lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 119, 23. aprill 2014
  )

Lehekülgedel 42 ja 43 lisa tabeli esimeses veerus „Söödalisandi identifitseerimisnumber”

asendatakse

„1k20736”

järgmisega:

„1k20744”;

asendatakse

„1k20737”

järgmisega:

„1k20745”;

asendatakse

„1k20738”

järgmisega:

„1k20746”;

asendatakse

„1k20739”

järgmisega:

„1k20747”.

---