# Euroopa Liidu L 203/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 203 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide11. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 203

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide11. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 747/2014, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005 | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 748/2014, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 749/2014, 30. juuni 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta | 23 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 750/2014, 10. juuli 2014, milles käsitletakse sigade epideemilise diarröa vastaseid kaitsemeetmeid seoses tervishoiunõuetega, mis kehtivad sigade importimisel liitu (
  1
  ) | 91 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 751/2014, 10. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 98 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2014/449/ÜVJP, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis | 100 |
| | * | Nõukogu otsus 2014/450/ÜVJP, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/423/ÜVJP | 106 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 747/2014, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005

1

*

Nõukogu määrus (EL) nr 748/2014, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 749/2014, 30. juuni 2014, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta

23

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 750/2014, 10. juuli 2014, milles käsitletakse sigade epideemilise diarröa vastaseid kaitsemeetmeid seoses tervishoiunõuetega, mis kehtivad sigade importimisel liitu (
  1
  )

1

91

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 751/2014, 10. juuli 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

98

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2014/449/ÜVJP, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis

100

*

Nõukogu otsus 2014/450/ÜVJP, 10. juuli 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/423/ÜVJP

106

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/172/ÜVJP (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses) parandus ( ELT L 76, 22.3.2011 ) | 113 |

Parandused

*

Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/172/ÜVJP (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses) parandus ( ELT L 76, 22.3.2011 )

( ELT L 76, 22.3.2011 )

113

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 747/2014,

10. juuli 2014,

mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2014. aasta otsust 2014/450/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/423/ÜVJP, (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. jaanuaril 2004 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2004/31/ÜVJP, (2) millega säilitati Sudaani suhtes relvaembargo, mis kehtestati nõukogu otsusega 94/165/ÜVJP (3). 26. jaanuaril 2004 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 131/2004, (4) millega jõustati ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

10. jaanuaril 2004 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2004/31/ÜVJP, (2) millega säilitati Sudaani suhtes relvaembargo, mis kehtestati nõukogu otsusega 94/165/ÜVJP (3). 26. jaanuaril 2004 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 131/2004, (4) millega jõustati ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP.

| (2) | 30. juulil 2004 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1556 (2004), millega kehtestati Sudaani suhtes relvaembargo. 29. märtsil 2005 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), millega kehtestatakse teatavad piirangud isikute suhtes, kes takistavad rahuprotsessi, kujutavad endast ohtu stabiilsusele Darfuris ja kõnealuses piirkonnas, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõiguste alast õigust, panevad toime muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot või vastutavad ründelendude eest Darfuri piirkonda ja üle selle. |
| --- | --- |

(2)

30. juulil 2004 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1556 (2004), millega kehtestati Sudaani suhtes relvaembargo. 29. märtsil 2005 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), millega kehtestatakse teatavad piirangud isikute suhtes, kes takistavad rahuprotsessi, kujutavad endast ohtu stabiilsusele Darfuris ja kõnealuses piirkonnas, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõiguste alast õigust, panevad toime muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot või vastutavad ründelendude eest Darfuri piirkonda ja üle selle.

| (3) | 30. mail 2005 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2005/411/ÜVJP, (5) millega koondati ühise seisukohaga 2004/31/ÜVJP kehtestatud meetmed ja vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1591 (2005) kehtestatavad meetmed ühte õigusakti. |
| --- | --- |

(3)

30. mail 2005 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2005/411/ÜVJP, (5) millega koondati ühise seisukohaga 2004/31/ÜVJP kehtestatud meetmed ja vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1591 (2005) kehtestatavad meetmed ühte õigusakti.

| (4) | 18. juulil 2005 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1184/2005, (6) millega jõustati ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP ning millega kehtestati Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangud. |
| --- | --- |

(4)

18. juulil 2005 võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 1184/2005, (6) millega jõustati ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP ning millega kehtestati Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangud.

| (5) | 18. juulil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/423/CFSP, (7) millega laiendati relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile. |
| --- | --- |

(5)

18. juulil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/423/CFSP, (7) millega laiendati relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile.

| (6) | 10. juulil 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/450/ÜVJP, millega eraldatakse Sudaani käsitlevad meetmed ja koondatakse need ühte õigusakti. |
| --- | --- |

(6)

10. juulil 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/450/ÜVJP, millega eraldatakse Sudaani käsitlevad meetmed ja koondatakse need ühte õigusakti.

| (7) | Selguse huvides tuleks Sudaani käsitlevad meetmed eraldada Lõuna-Sudaani käsitlevatest meetmetest. Määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005 tuleks seega tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva määrusega Sudaani käsitlevas osas. Määrus (EÜ) nr 131/2004 tuleks samuti asendada nõukogu määrusega (EL) nr 748/2014 (8) Lõuna-Sudaani käsitlevas osas. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks Sudaani käsitlevad meetmed eraldada Lõuna-Sudaani käsitlevatest meetmetest. Määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005 tuleks seega tunnistada kehtetuks ning asendada käesoleva määrusega Sudaani käsitlevas osas. Määrus (EÜ) nr 131/2004 tuleks samuti asendada nõukogu määrusega (EL) nr 748/2014 (8) Lõuna-Sudaani käsitlevas osas.

| (8) | Pidades silmas konkreetset ohtu, mida olukord Sudaanis kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule piirkonnas ning et tagada kooskõla otsuse 2014/450/ÜVJP lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse I lisas toodud loetelu. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas konkreetset ohtu, mida olukord Sudaanis kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule piirkonnas ning et tagada kooskõla otsuse 2014/450/ÜVJP lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse I lisas toodud loetelu.

| (9) | Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleks avalikustada nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste nimed ning muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleks käesoleva määruse kohaselt külmutada. Käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (10). |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleks avalikustada nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste nimed ning muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleks käesoleva määruse kohaselt külmutada. Käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (10).

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „vahendusteenused”






  i) | selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või |
| --- | --- | --- |

a)

„vahendusteenused”

i)

selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või

| ii) | kolmandates riikides asuvate kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

ii)

kolmandates riikides asuvate kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;

| b) | „nõue” — enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige:






  i) | nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; |
| --- | --- | --- |

b)

„nõue” — enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige:

i)

nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist;

| ii) | nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine; |
| --- | --- |

ii)

nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine;

| iii) | lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue; |
| --- | --- |

iii)

lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue;

| iv) | vastunõue; |
| --- | --- |

iv)

vastunõue;

| v) | nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud; |
| --- | --- |

v)

nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud;

| c) | „leping või tehing” — mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping” hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud; |
| --- | --- |

c)

„leping või tehing” — mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping” hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

| d) | „pädevad asutused” — liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel; |
| --- | --- |

d)

„pädevad asutused” — liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel;

| e) | „majandusressursid” — igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks; |
| --- | --- |

e)

„majandusressursid” — igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

| f) | „majandusressursside külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades; |
| --- | --- |

f)

„majandusressursside külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

| g) | „rahaliste vahendite külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata; |
| --- | --- |

g)

„rahaliste vahendite külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

| h) | „rahalised vahendid” — igasugune finantsvara ja tulu, sealhulgas:






  i) | sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseviisid; |
| --- | --- | --- |

h)

„rahalised vahendid” — igasugune finantsvara ja tulu, sealhulgas:

i)

sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseviisid;

| ii) | hoiused finantsasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; |
| --- | --- |

ii)

hoiused finantsasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused;

| iii) | avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud; |
| --- | --- |

iii)

avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud;

| iv) | intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; |
| --- | --- |

iv)

intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu;

| v) | krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; |
| --- | --- |

v)

krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;

| vi) | akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning |
| --- | --- |

vi)

akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning

| vii) | fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

vii)

fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

| i) | „sanktsioonide komitee” — ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis on loodud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punktile 3; |
| --- | --- |

i)

„sanktsioonide komitee” — ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis on loodud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punktile 3;

| j) | „tehniline abi” — igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suulises vormis abi; |
| --- | --- |

j)

„tehniline abi” — igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suulises vormis abi;

| k) | „liidu territoorium” — liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

k)

„liidu territoorium” — liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel.

Artikkel 2

Keelatud on:

| a) | osutada otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis sellist tehnilist abi või vahendusteenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja neile mõeldud varuosade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

osutada otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis sellist tehnilist abi või vahendusteenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja neile mõeldud varuosade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis sõjalise tegevuse rahastamiseks vahendeid või rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi osutamiseks. |
| --- | --- |

b)

anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis sõjalise tegevuse rahastamiseks vahendeid või rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi osutamiseks.

Artikkel 3

Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa rahastamiseks, finants- ja tehnilise abi ning vahendusteenuste osutamiseks, mis on seotud:

| a) | mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL) ja Euroopa Liidu institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks; |
| --- | --- |

a)

mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL) ja Euroopa Liidu institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks;

| b) | Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonide jaoks mõeldud varustusega; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonide jaoks mõeldud varustusega;

| c) | demineerimistööde varustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjaliga. |
| --- | --- |

c)

demineerimistööde varustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjaliga.

Artikkel 4

Artiklit 2 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt eksporditakse Sudaani üksnes ÜRO, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide töötajate, meedia esindajate, humanitaar- ja arenguabitöötajate ning nendega seotud töötajate poolt nende isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 5

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või mida nad otseselt või kaudselt kontrollivad.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   I lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi või asutusi, kes takistavad rahuprotsessi, kujutavad ohtu stabiilsusele Darfuris ja kõnealuses piirkonnas, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõiguste alast õigust või panevad toime muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot ja/või vastutavad sõjaliste ründelendude eest Darfuri piirkonnas ja selle kohal ning on sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud.

Artikkel 6

1.   Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, eeldusel et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:






  i) | vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:

i)

vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| ii) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks või |
| --- | --- |

ii)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks või

| iii) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest ning |
| --- | --- |

iii)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest ning

| b) | asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed punktis a osutatud kindlakstegemisest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kahe tööpäeva jooksul alates teavitamisest. |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed punktis a osutatud kindlakstegemisest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kahe tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

2.   Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks, olles eelnevalt teinud kindlaks, et kõnealused rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, ning tingimusel, et liikmesriik on selle kavatsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud ja komitee on selle heaks kiitnud.

Artikkel 7

Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse; |
| --- | --- |

a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu I lisas loetletud isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

c)

kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu I lisas loetletud isikud, üksused või asutused;

| d) | kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga ning |
| --- | --- |

d)

kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga ning

| e) | liikmesriik on teavitanud kinnipidamisõigusest või otsusest sanktsioonide komiteed. |
| --- | --- |

e)

liikmesriik on teavitanud kinnipidamisõigusest või otsusest sanktsioonide komiteed.

Artikkel 8

1.   Artikli 5 lõige 2 ei takista finants- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandalt isikult loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finantseerimis- või krediidiasutused teatavad sellistest tehingutest viivitamata asjaomasele pädevale asutusele.

2.   Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või

| c) | maksed, mis tuleb teha kohtu, haldusorgani või vahekohtu seatud kinnipidamisõiguse või otsuse alusel, millele on osutatud artiklis 7, |
| --- | --- |

c)

maksed, mis tuleb teha kohtu, haldusorgani või vahekohtu seatud kinnipidamisõiguse või otsuse alusel, millele on osutatud artiklis 7,

tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 5 lõikega 1.

Artikkel 9

1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

| a) | esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklile 5 külmutatud kontode ja rahasummade kohta, pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või nimetatud pädeva asutuse kaudu komisjonile, ning |
| --- | --- |

a)

esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklile 5 külmutatud kontode ja rahasummade kohta, pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või nimetatud pädeva asutuse kaudu komisjonile, ning

| b) | tegema koostööd II lisas loetletud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel. |
| --- | --- |

b)

tegema koostööd II lisas loetletud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.

2.   Lisateave, mille komisjon saab otse, tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.

3.   Käesoleva artikli kohaselt esitatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 10

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine artiklites 2 ja 5 osutatud meetmetest.

Artikkel 11

1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene käesolevat määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2.   Füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ei tulene mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust arvata, et nende tegevus võiks rikkuda käesolevas määruses sätestatud meetmeid.

Artikkel 12

1.   Lepingu ja tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eriti finantstagatise ja -hüvitise pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on:

| a) | I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2.   Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kohustuseks tõendada, et kõnealuse nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

3.   Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

Artikkel 13

1.   Komisjon ja liikmesriigid edastavad üksteisele teabe käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta ja jagavad omavahel muud nende käsutuses olevat käesoleva määrusega seotud asjakohast teavet, eelkõige teavet:

| a) | artikli 5 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 6, 7 ja 8 alusel antud lubade kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 5 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 6, 7 ja 8 alusel antud lubade kohta;

| b) | rikkumise ja rakendamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta. |
| --- | --- |

b)

rikkumise ja rakendamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

2.   Liikmesriigid edastavad viivitamata üksteisele ja komisjonile muu nende käsutuses oleva asjakohase teabe, mis võib mõjutada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

Artikkel 14

Komisjonil on õigus muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe alusel.

Artikkel 15

1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetellu ning esitab põhjendused loetellu kandmiseks, kannab nõukogu kõnealuse füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse I lisasse. Nõukogu edastab oma otsuse ja esitatud põhjendused asjaomasele füüsilise või juriidilise isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab kõnealusele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

2.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

3.   Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust tuvastavaid andmeid, muudab nõukogu vastavalt I lisa.

Artikkel 16

I lisa sisaldab teavet (olemasolu korral), mille on esitanud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee ning mis on vajalik asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste tuvastamiseks. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse I lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teevad kõnealused eeskirjad komisjonile teatavaks kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad komisjonile eeskirjade igast hilisemast muudatusest.

Artikkel 18

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja esitavad need II lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast II lisas loetletud veebisaidi aadressi muudatusest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevad asutused, sealhulgas nende kontaktandmed, viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

3.   Kui käesolevas määruses on nõue komisjoni teavitada või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada II lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 19

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda;

| d) | liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil. |
| --- | --- |

e)

kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 20

Määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja määrusele (EL) nr 748/2014.

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 106.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 9. jaanuari 2004. aasta ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP relvade, laskemoona ja sõjavarustuse embargo kehtestamise kohta Sudaani suhtes (ELT L 6, 10.1.2004, lk 55).

2

(3)  Nõukogu 15. märtsi 1994. aasta otsus 94/165/ÜVJP ühise seisukoha kohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingu artikli J.2 alusel ja käsitleb relvade, laskemoona ja sõjavarustuse embargo kehtestamist Sudaani suhtes (EÜT L 75, 17.3.1994, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 131/2004, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes (ELT L 21, 28.1.2004, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 30. mai 2005. aasta ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP (ELT L 139, 2.6.2005, lk 25).

5

(6)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1184/2005, millega kehtestatakse Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis teatavate rahuprotsessi takistavate ja rahvusvahelist õigust rikkuvate isikute vastu suunatud eripiirangud (ELT L 193, 23.7.2005, lk 9).

6

(7)  Nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsus 2011/423/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP (ELT L 188, 19.7.2011, lk 20).

7

(8)  Nõukogu 10. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 748/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 13).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

10

---

I LISA

ARTIKLIS 5 OSUTATUD FÜÜSILISTE JA JURIIDILISTE ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU

A.   Füüsilised isikud

| 1. | Perekonnanimi
  :
  ELHASSAN


  Eesnimi (-nimed)
  : Gaffar Mohammed


  Varjunimi
  : Gaffar Mohmed Elhassan


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 24. juuni 1952;
  Elukoht: El Waha, Omdurman, Sudaan.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Sudaani sõjaväest erus.
  Endise sõjaväelase isikutunnistuse number: 4302.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Kindralmajor ja Sudaani relvajõudude Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör.
  Eksperdirühma andmetel teatas kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan neile, et tal oli ajal, mil ta oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör, otsene operatiivkäsuõigus (peamiselt taktikaline käsuõigus) Sudaani relvajõudude kõigi elementide üle Darfuris. Elhassan oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör (umbes) 2004. aasta novembrist kuni 2006. aasta alguseni. Eksperdirühma andmetel oli Elhassan vastutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punkti 7 rikkumise eest, kuna oma positsioonist lähtuvalt taotles ta (Khartoumist) sõjalise varustuse viimist Darfuri ja andis selleks loa (alates 29. märtsist 2005) enne loa saamist resolutsiooni 1591 kohaselt loodud komiteelt. Elhassan tunnistas eksperdirühmale, et õhusõidukid, õhusõidukite mootorid ja muu sõjaline varustus toodi Darfuri Sudaani muudest piirkondadest ajavahemikus 29. märtsist 2005 kuni detsembrini 2005. Näiteks andis eksperdirühm teada, et kaks Mi-24 rünnakukopterit toodi loata Darfuri ajavahemikus 18.–21. september 2005.
  Samuti on piisavalt alust arvata, et Elhassan vastutas Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina otseselt ründelendude eest Abu Hamra ümbruses olevas piirkonnas 23.-24. juulil 2005 ja Jebel Mooni piirkonnas Lääne-Darfuris 19. novembril 2005. Mi-24 ründekopterid olid samuti mõlemasse operatsiooni kaasatud ning teadaolevalt avasid mõlemal juhul tule. Eksperdirühma andmetel andis Elhassan mõista, et Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina kiitis ta isiklikult heaks õhutoetuse ja muude õhuoperatsioonide taotlused. (Vt eksperdirühma aruannet, S/2006/65, punktid 266–269.) Eelnimetatud tegevusega on kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) asjakohaseid sätteid ning seega vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006 |
| --- | --- |

1.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Gaffar Mohammed

Varjunimi
  : Gaffar Mohmed Elhassan

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 24. juuni 1952;

Elukoht: El Waha, Omdurman, Sudaan.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Sudaani sõjaväest erus.

Endise sõjaväelase isikutunnistuse number: 4302.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Kindralmajor ja Sudaani relvajõudude Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör.

Eksperdirühma andmetel teatas kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan neile, et tal oli ajal, mil ta oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör, otsene operatiivkäsuõigus (peamiselt taktikaline käsuõigus) Sudaani relvajõudude kõigi elementide üle Darfuris. Elhassan oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör (umbes) 2004. aasta novembrist kuni 2006. aasta alguseni. Eksperdirühma andmetel oli Elhassan vastutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punkti 7 rikkumise eest, kuna oma positsioonist lähtuvalt taotles ta (Khartoumist) sõjalise varustuse viimist Darfuri ja andis selleks loa (alates 29. märtsist 2005) enne loa saamist resolutsiooni 1591 kohaselt loodud komiteelt. Elhassan tunnistas eksperdirühmale, et õhusõidukid, õhusõidukite mootorid ja muu sõjaline varustus toodi Darfuri Sudaani muudest piirkondadest ajavahemikus 29. märtsist 2005 kuni detsembrini 2005. Näiteks andis eksperdirühm teada, et kaks Mi-24 rünnakukopterit toodi loata Darfuri ajavahemikus 18.–21. september 2005.

Samuti on piisavalt alust arvata, et Elhassan vastutas Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina otseselt ründelendude eest Abu Hamra ümbruses olevas piirkonnas 23.-24. juulil 2005 ja Jebel Mooni piirkonnas Lääne-Darfuris 19. novembril 2005. Mi-24 ründekopterid olid samuti mõlemasse operatsiooni kaasatud ning teadaolevalt avasid mõlemal juhul tule. Eksperdirühma andmetel andis Elhassan mõista, et Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina kiitis ta isiklikult heaks õhutoetuse ja muude õhuoperatsioonide taotlused. (Vt eksperdirühma aruannet, S/2006/65, punktid 266–269.) Eelnimetatud tegevusega on kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) asjakohaseid sätteid ning seega vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  :

| 2. | Perekonnanimi
  :
  ALNSIEM


  Eesnimi (-nimed)
  : Musa Hilal Abdalla


  Varjunimi
  : Sheikh Musa Hilal; Abd Allah; Abdallah; AlNasim; Al Nasim; AlNaseem; Al Naseem; AlNasseem; Al Nasseem


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1964 või 1959;
  Sünnikoht: Kutum;
  Elukoht: Kabkabiya ja Kutumi linn Põhja-Darfuris, on elanud Khartoumis.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Diplomaatilise passi nr: D014433,
  välja antud 21. veebruaril 2013; kaotab kehtivuse 21. veebruaril 2015.
  Kodakondsustunnistuse nr: A0680623.
  Sudaani rahvusassamblee liige. 2008. aastal nimetas Sudaani president ta föderaalasjade ministeeriumi erinõunikuks.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Jaluli hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris.
  Inimõiguste organisatsiooni Human Rights Watch aruande kohaselt on neil Põhja-Darfuri ühe kohaliku omavalitsuse memo (kuupäevaga 13. veebruar 2004), millega antakse „kohapealsetele julgeolekuüksustele” korraldus „võimaldada Sheikh Musa Hilali käsualustel mudžahiididel ja vabatahtlikel [Põhja-Darfuri] aladel tegevust jätkata ning tagada nende elutähtsate vajaduste täitmine”. 28. septembril 2005 ründasid 400 araabia päritolu võitlejat Lääne-Darfuris Aro Sharrow (sealhulgas riigisiseste põgenike laagrit), Acho ja Gozmena külasid. Samuti usume, et Musa Hilal viibis kohal Aro Sharrow riigisiseste põgenike laagri ründamise ajal: tema poeg oli tapetud Sudaani vabastusarmee Shareia-ründe käigus, seega oli ta nüüd kaasatud isiklikku veritasusse. On piisavalt alust arvata, et hõimu ülemjuhatajana vastutas ta otseselt nimetatud tegevuse eest ning on seega vastutav rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste alase õiguse rikkumise ning muude julmade tegude eest.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006 |
| --- | --- |

2.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Musa Hilal Abdalla

Varjunimi
  : Sheikh Musa Hilal; Abd Allah; Abdallah; AlNasim; Al Nasim; AlNaseem; Al Naseem; AlNasseem; Al Nasseem

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1964 või 1959;

Sünnikoht: Kutum;

Elukoht: Kabkabiya ja Kutumi linn Põhja-Darfuris, on elanud Khartoumis.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Diplomaatilise passi nr: D014433,

välja antud 21. veebruaril 2013; kaotab kehtivuse 21. veebruaril 2015.

Kodakondsustunnistuse nr: A0680623.

Sudaani rahvusassamblee liige. 2008. aastal nimetas Sudaani president ta föderaalasjade ministeeriumi erinõunikuks.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Jaluli hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris.

Inimõiguste organisatsiooni Human Rights Watch aruande kohaselt on neil Põhja-Darfuri ühe kohaliku omavalitsuse memo (kuupäevaga 13. veebruar 2004), millega antakse „kohapealsetele julgeolekuüksustele” korraldus „võimaldada Sheikh Musa Hilali käsualustel mudžahiididel ja vabatahtlikel [Põhja-Darfuri] aladel tegevust jätkata ning tagada nende elutähtsate vajaduste täitmine”. 28. septembril 2005 ründasid 400 araabia päritolu võitlejat Lääne-Darfuris Aro Sharrow (sealhulgas riigisiseste põgenike laagrit), Acho ja Gozmena külasid. Samuti usume, et Musa Hilal viibis kohal Aro Sharrow riigisiseste põgenike laagri ründamise ajal: tema poeg oli tapetud Sudaani vabastusarmee Shareia-ründe käigus, seega oli ta nüüd kaasatud isiklikku veritasusse. On piisavalt alust arvata, et hõimu ülemjuhatajana vastutas ta otseselt nimetatud tegevuse eest ning on seega vastutav rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste alase õiguse rikkumise ning muude julmade tegude eest.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  :

| 3. | Perekonnanimi
  :
  SHARIF


  Eesnimi (-nimed)
  : Adam Yacub


  Varjunimi
  : Adam Yacub Shant; Adam Yacoub


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: umbes 1976.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Teadaolevalt suri 7. juunil 2012.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Sudaani vabastusarmee komandör.
  Komandör Adam Yacub Shanti käsualused Sudaani vabastusarmee sõdurid rikkusid relvarahukokkulepet, rünnates Sudaani valitsuse sõjaväekoosseisu, mis eskortis 23. juulil 2005 Põhja-Darfuris Abu Hamra lähistel veokite konvoid, tappes kolm sõdurit. Pärast rünnakut võeti saagiks valitsusvägede relvad ja laskemoon. Eksperdirühmal on teavet, mis kinnitab, et Sudaani vabastusarmee rünnak leidis aset ja oli selgelt organiseeritud; seega oli see ka hästi ettevalmistatud. Eksperdirühm järeldas, et seetõttu on piisavalt alust eeldada, et Adam Yacub Shant, kes kinnitatud andmetel oli Sudaani vabastusarmee piirkondlik komandör, pidi rünnakust teadlik olema ja selle heaks kiitma või selleks käsu andma. Seetõttu on ta rünnaku eest otseselt vastutav ning vastab loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006. |
| --- | --- |

3.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Adam Yacub

Varjunimi
  : Adam Yacub Shant; Adam Yacoub

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: umbes 1976.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Teadaolevalt suri 7. juunil 2012.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Sudaani vabastusarmee komandör.

Komandör Adam Yacub Shanti käsualused Sudaani vabastusarmee sõdurid rikkusid relvarahukokkulepet, rünnates Sudaani valitsuse sõjaväekoosseisu, mis eskortis 23. juulil 2005 Põhja-Darfuris Abu Hamra lähistel veokite konvoid, tappes kolm sõdurit. Pärast rünnakut võeti saagiks valitsusvägede relvad ja laskemoon. Eksperdirühmal on teavet, mis kinnitab, et Sudaani vabastusarmee rünnak leidis aset ja oli selgelt organiseeritud; seega oli see ka hästi ettevalmistatud. Eksperdirühm järeldas, et seetõttu on piisavalt alust eeldada, et Adam Yacub Shant, kes kinnitatud andmetel oli Sudaani vabastusarmee piirkondlik komandör, pidi rünnakust teadlik olema ja selle heaks kiitma või selleks käsu andma. Seetõttu on ta rünnaku eest otseselt vastutav ning vastab loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006.

| 4. | Perekonnanimi
  :
  Mayu


  Eesnimi (-nimed)
  : Jibril Abdulkarim Ibrahim


  Varjunimi
  : kindral Gibril Abdul Kareem Barey; „Tek”; Gabril Abdul Kareem Badri


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1967;
  Sünnikoht: Nile District, El-Fasher, El-Fasher, Põhja-Darfur;
  Kodakondsus: Sudaani sünnijärgne kodanik;
  Elukoht: Tine, Sudaani-Tšaadi piirist Sudaani pool.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Isikukood: 192-3238459-9
  Sünnijärgne kodakondsustunnistuse nr: 302581


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Reformi ja Arengu Rahvusliku Liikumise välikomandör.
  Mayu on vastutav Sudaani Darfuri piirkonda lähetatud Aafrika Liidu missiooni (AMIS) isikkooseisu liikmete röövimise eest 2005. aasta oktoobris. Mayu püüab seda missiooni avalikult nurjata hirmutamise teel. Näiteks ähvardas ta 2005. aasta novembris alla lasta Aafrika Liidu helikopterid Jebel Mooni piirkonnas. Sellise tegevusega on Mayu selgelt rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), kujutades endast ohtu stabiilsusele Darfuris ning vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006. |
| --- | --- |

4.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Jibril Abdulkarim Ibrahim

Varjunimi
  : kindral Gibril Abdul Kareem Barey; „Tek”; Gabril Abdul Kareem Badri

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1967;

Sünnikoht: Nile District, El-Fasher, El-Fasher, Põhja-Darfur;

Kodakondsus: Sudaani sünnijärgne kodanik;

Elukoht: Tine, Sudaani-Tšaadi piirist Sudaani pool.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Isikukood: 192-3238459-9

Sünnijärgne kodakondsustunnistuse nr: 302581

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Reformi ja Arengu Rahvusliku Liikumise välikomandör.

Mayu on vastutav Sudaani Darfuri piirkonda lähetatud Aafrika Liidu missiooni (AMIS) isikkooseisu liikmete röövimise eest 2005. aasta oktoobris. Mayu püüab seda missiooni avalikult nurjata hirmutamise teel. Näiteks ähvardas ta 2005. aasta novembris alla lasta Aafrika Liidu helikopterid Jebel Mooni piirkonnas. Sellise tegevusega on Mayu selgelt rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), kujutades endast ohtu stabiilsusele Darfuris ning vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006.

B.   Juriidilised isikud, üksused ja asutused

---

II LISA

VEEBISAIDID, MIS SISALDAVAD TEAVET PÄDEVATE ASUTUSTE KOHTA, NING AADRESS TEADETE SAATMISEKS EUROOPA KOMISJONILE

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

MADALMAAD

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKKIA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

| Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile: |
| --- |
| European Commission |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/13

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 748/2014,

10. juuli 2014,

mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 10. juuli 2014. aasta otsust 2014/449/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. juulil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/423/ÜVJP, (2) millega laiendati Sudaanile kehtestatud relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile. |
| --- | --- |

(1)

18. juulil 2011 võttis nõukogu vastu otsuse 2011/423/ÜVJP, (2) millega laiendati Sudaanile kehtestatud relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile.

| (2) | 24. novembril 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 1215/2011, (3) millega laiendati relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 1215/2011, (3) millega laiendati relvaembargot ka Lõuna-Sudaanile.

| (3) | 10. juulil 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/449/ÜVJP, millega eraldatakse ja koondatakse ühte õigusakti Lõuna-Sudaani käsitlevad meetmed ning nähakse ühtlasi ette riiki lubamise piirangud ning nende isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, või vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumise eest. |
| --- | --- |

(3)

10. juulil 2014 võttis nõukogu vastu otsuse 2014/449/ÜVJP, millega eraldatakse ja koondatakse ühte õigusakti Lõuna-Sudaani käsitlevad meetmed ning nähakse ühtlasi ette riiki lubamise piirangud ning nende isikute rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, või vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumise eest.

| (4) | Nimetatud meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõik liikmesriigid kohaldaksid neid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõik liikmesriigid kohaldaksid neid ühetaoliselt.

| (5) | Selguse huvides tuleks Lõuna-Sudaani käsitlevad meetmed eraldada Sudaani käsitlevatest meetmetest. Nõukogu määrus (EÜ) nr 131/2004 (4) tuleks seega asendada käesoleva määrusega Lõuna-Sudaani käsitlevas osas. Määrus (EÜ) nr 131/2004 tuleks samuti asendada nõukogu määrusega (EL) nr 747/2014 (5) Sudaani käsitlevas osas. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks Lõuna-Sudaani käsitlevad meetmed eraldada Sudaani käsitlevatest meetmetest. Nõukogu määrus (EÜ) nr 131/2004 (4) tuleks seega asendada käesoleva määrusega Lõuna-Sudaani käsitlevas osas. Määrus (EÜ) nr 131/2004 tuleks samuti asendada nõukogu määrusega (EL) nr 747/2014 (5) Sudaani käsitlevas osas.

| (6) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õigustega.

| (7) | Pidades silmas konkreetset ohtu, mida olukord Lõuna-Sudaanis kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule piirkonnas ning et tagada kooskõla otsuse 2014/449/ÜVJP lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse I lisas toodud loetelu. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas konkreetset ohtu, mida olukord Lõuna-Sudaanis kujutab rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule piirkonnas ning et tagada kooskõla otsuse 2014/449/ÜVJP lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse I lisas toodud loetelu.

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleb avalikustada nende füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste nimed ning muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb käesoleva määruse kohaselt külmutada. Isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (7). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleb avalikustada nende füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste nimed ning muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb käesoleva määruse kohaselt külmutada. Isikuandmete töötlemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (7).

| (9) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „vahendusteenused”






  i) | selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või |
| --- | --- | --- |

a)

„vahendusteenused”

i)

selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või

| ii) | kolmandates riikides asuvate kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

ii)

kolmandates riikides asuvate kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;

| b) | „nõue” — enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige:






  i) | nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; |
| --- | --- | --- |

b)

„nõue” — enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige:

i)

nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist;

| ii) | nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine; |
| --- | --- |

ii)

nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine;

| iii) | lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue; |
| --- | --- |

iii)

lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue;

| iv) | vastunõue; |
| --- | --- |

iv)

vastunõue;

| v) | nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud; |
| --- | --- |

v)

nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud;

| c) | „leping või tehing” — mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping” hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud; |
| --- | --- |

c)

„leping või tehing” — mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping” hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

| d) | „pädevad asutused” — liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel; |
| --- | --- |

d)

„pädevad asutused” — liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel;

| e) | „majandusressursid” — igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks; |
| --- | --- |

e)

„majandusressursid” — igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

| f) | „majandusressursside külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades; |
| --- | --- |

f)

„majandusressursside külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

| g) | „rahaliste vahendite külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata; |
| --- | --- |

g)

„rahaliste vahendite külmutamine” — toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

| h) | „rahalised vahendid” — igasugune finantsvara ja tulu, sealhulgas:






  i) | sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseviisid; |
| --- | --- | --- |

h)

„rahalised vahendid” — igasugune finantsvara ja tulu, sealhulgas:

i)

sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseviisid;

| ii) | hoiused finantsasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; |
| --- | --- |

ii)

hoiused finantsasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused;

| iii) | avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud; |
| --- | --- |

iii)

avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud;

| iv) | intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; |
| --- | --- |

iv)

intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu;

| v) | krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; |
| --- | --- |

v)

krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused;

| vi) | akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning |
| --- | --- |

vi)

akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning

| vii) | fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

vii)

fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

| i) | „tehniline abi” — igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suulises vormis abi; |
| --- | --- |

i)

„tehniline abi” — igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suulises vormis abi;

| j) | „liidu territoorium” liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel. |
| --- | --- |

j)

„liidu territoorium” liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel.

Artikkel 2

Keelatud on:

| a) | osutada otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis sellist tehnilist abi või vahendusteenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja neile mõeldud varuosade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

osutada otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis sellist tehnilist abi või vahendusteenuseid, mis on seotud sõjalise tegevusega ning relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -varustuse, poolsõjalise varustuse ja neile mõeldud varuosade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis sõjalise tegevuse rahastamiseks vahendeid või rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi osutamiseks. |
| --- | --- |

b)

anda otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis sõjalise tegevuse rahastamiseks vahendeid või rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust relvade ja nendega seotud materjalide müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi osutamiseks.

Artikkel 3

Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa rahastamiseks, finants- ja tehnilise abi ning vahendusteenuste osutamiseks, mis on seotud:

| a) | mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL), Euroopa Liidu institutsioonide või Ida-Aafrika Arenguühenduse (Intergovernmental Authority on Development — IGAD) institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks; |
| --- | --- |

a)

mittesurmava sõjalise varustusega, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL), Euroopa Liidu institutsioonide või Ida-Aafrika Arenguühenduse (Intergovernmental Authority on Development — IGAD) institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks;

| b) | Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonide jaoks mõeldud varustusega; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonide jaoks mõeldud varustusega;

| c) | demineerimistööde varustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjaliga; |
| --- | --- |

c)

demineerimistööde varustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjaliga;

| d) | julgeolekusektori reformi toetamisega Lõuna-Sudaanis. |
| --- | --- |

d)

julgeolekusektori reformi toetamisega Lõuna-Sudaanis.

Artikkel 4

Artiklit 2 ei kohaldata kaitseriietuse, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ajutiselt eksporditakse Lõuna-Sudaani üksnes Euroopa Liidu või selle liikmesriikide, ÜRO või IGADi töötajate, meedia esindajate, humanitaar- ja arenguabitöötajate ning nendega seotud töötajate poolt nende isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 5

1.   Külmutatakse kõik I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad, nende valduses või kontrolli all olevad rahalised vahendid ja majandusressursid.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   I lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, ning isikuid, kes vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest, ning nendega seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi.

4.   I lisa sisaldab asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

5.   I lisa sisaldab asjaomaste asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet (selle olemasolul). Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 6

1.   Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, ning pärast seda, kui nad on teinud kindlaks, et need rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisas esitatud loetellu, või nende kohta on tehtud ELi liikmesriigi kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisas esitatud loetellu, või nende kohta on tehtud ELi liikmesriigi kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või sellise otsusega kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | otsus ei ole tehtud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

otsus ei ole tehtud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

| d) | otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 8

1.   Erandina artiklist 5 ning tingimusel, et I lisas loetletud füüsilisel või juriidilisel isikul, üksusel või asutusel tuleb teha makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mille ta on sõlminud, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil kõnealune füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks vastavalt tingimustele, mida nad peavad asjakohaseks, eeldusel et asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et:

| a) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutab I lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus makseteks, ning |
| --- | --- |

a)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutab I lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus makseteks, ning

| b) | makse ei ole vastuolus artikli 5 lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

makse ei ole vastuolus artikli 5 lõikega 2.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 9

1.   Artikli 5 lõige 2 ei takista finants- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandalt isikult loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel, et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finantseerimis- või krediidiasutus teatab sellistest tehingutest viivitamata asjaomasele pädevale asutusele.

2.   Artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või

| c) | maksed, mis kuuluvad tasumisele mõnes liikmesriigis tehtud või asjaomases ELi liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel, |
| --- | --- |

c)

maksed, mis kuuluvad tasumisele mõnes liikmesriigis tehtud või asjaomases ELi liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel,

tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 5 lõikega 1.

Artikkel 10

1.   Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

| a) | esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklile 5 külmutatud kontode ja rahasummade kohta, pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või nimetatud liikmesriigi kaudu komisjonile, ning |
| --- | --- |

a)

esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklile 5 külmutatud kontode ja rahasummade kohta, pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või nimetatud liikmesriigi kaudu komisjonile, ning

| b) | tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel. |
| --- | --- |

b)

tegema koostööd kõnealuse pädeva asutusega nimetatud teabe kontrollimisel.

2.   Lisateave, mille komisjon saab otse, tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.

3.   Käesoleva artikli kohaselt esitatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 11

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine artiklites 2 ja 5 osutatud meetmetest.

Artikkel 12

1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene käesolevat määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2.   Füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ei tulene mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust arvata, et nende tegevus võiks rikkuda käesolevas määruses sätestatud meetmeid.

Artikkel 13

1.   Lepingu ja tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eriti finantstagatise ja -hüvitise pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on:

| a) | I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused;

| b) | füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2.   Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kohustuseks tõendada, et kõnealuse nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

3.   Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

Artikkel 14

1.   Komisjon ja liikmesriigid edastavad üksteisele teabe käesoleva määruse alusel võetud meetmete kohta ja jagavad omavahel muud nende käsutuses olevat käesoleva määrusega seotud asjakohast teavet, eelkõige teavet:

| a) | artikli 5 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 6, 7 ja 8 alusel antud lubade kohta; |
| --- | --- |

a)

artikli 5 alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 6, 7 ja 8 alusel antud lubade kohta;

| b) | rikkumise ja rakendamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta. |
| --- | --- |

b)

rikkumise ja rakendamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

2.   Liikmesriigid edastavad viivitamata üksteisele ja komisjonile muu nende käsutuses oleva asjakohase teabe, mis võib mõjutada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

Artikkel 15

Komisjonil on õigus muuta II lisa liikmesriikide esitatud teabe alusel.

Artikkel 16

1.   Kui nõukogu otsustab kohaldada füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes artiklis 5 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt I lisa.

2.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõikes 1 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

3.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

4.   I lisas esitatud loetelu vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant läbi.

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teevad need eeskirjad komisjonile teatavaks kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad komisjonile eeskirjade igast hilisemast muudatusest.

Artikkel 18

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja esitavad need II lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast II lisas loetletud veebisaidi aadressi muudatusest.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevad asutused, sealhulgas nende kontaktandmed, viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

3.   Kui käesolevas määruses on nõue komisjoni teavitada või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada II lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 19

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda;

| d) | liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil. |
| --- | --- |

e)

juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 20

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 100.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsus 2011/423/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP (ELT L 188, 19.7.2011, lk 20).

2

(3)  Nõukogu määrus (EL) nr 1215/2011, 24. november 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 131/2004, mis käsitleb teatavaid piiranguid Sudaani suhtes (ELT L 310, 25/11/2011, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 131/2004, mis käsitleb teatavaid piiranguid Sudaani suhtes (ELT L 21, 28.1.2004, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 10. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 747/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 131/2004 ja (EÜ) nr 1184/2005 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

7

---

I LISA

Artiklis 5 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

A.   Füüsilised isikud

| | Nimi | Andmed | Põhjused | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Santino DENG
  (teise nimega Santino Deng Wol) | Sudaani rahvavabastusliikumise (SPLA) kolmanda jalaväediviisi komandör. | Santino Deng on 2014. aasta mais toimunud Bentiu tagasivallutamisel osalenud SPLA kolmanda jalaväediviisi komandör. Seega on Santino Deng vastutav 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumise eest. | 11.7.2014 |
| 2. | Peter GADET
  (teise nimega Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka) | Valitsusvastaste nueri võitlejate juht.
  Sünnikoht: Mayom County, Unity osariik | Peter Gadet on 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet rikkudes 15.–17. aprillil 2014 Bentiule rünnaku korraldanud valitsusvastaste nueri võitlejate juht. Rünnaku tulemusel sai surma üle 200 tsiviilisiku. Peter Gadet on seega vastutav vägivallalainele hoo andmise eest, takistades seeläbi Lõuna-Sudaani poliitilist protsessi, ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest. | 11.7.2014 |

Nimi

Andmed

Põhjused

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Santino DENG

(teise nimega Santino Deng Wol)

Sudaani rahvavabastusliikumise (SPLA) kolmanda jalaväediviisi komandör.

Santino Deng on 2014. aasta mais toimunud Bentiu tagasivallutamisel osalenud SPLA kolmanda jalaväediviisi komandör. Seega on Santino Deng vastutav 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumise eest.

11.7.2014

2.

Peter GADET

(teise nimega Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka)

Valitsusvastaste nueri võitlejate juht.

Sünnikoht: Mayom County, Unity osariik

Peter Gadet on 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet rikkudes 15.–17. aprillil 2014 Bentiule rünnaku korraldanud valitsusvastaste nueri võitlejate juht. Rünnaku tulemusel sai surma üle 200 tsiviilisiku. Peter Gadet on seega vastutav vägivallalainele hoo andmise eest, takistades seeläbi Lõuna-Sudaani poliitilist protsessi, ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest.

11.7.2014

B.   Juriidilised isikud, üksused ja asutused

---

II LISA

Veebisaidid, mis sisaldavad teavet pädevate asutuste kohta, ning aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

MADALMAAD

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVAKKIA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu

---

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 749/2014,

30. juuni 2014,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 7 ja 8, artikli 8 lõiget 2, artikli 12 lõiget 3, artikli 17 lõiget 4 ja artikli 19 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatav teave on vajalik selleks, et võimaldada hinnata ELi ja liikmesriikide tegelikku edasiliikumist kõigi kasvuhoonegaaside heite piiramise ja vähendamisega seotud kohustuste täitmisel vastavalt nõukogu otsusega 94/69/EÜ (2) heakskiidetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile (UNFCCC), nõukogu otsusega 2002/358/EÜ (3) heaks kiidetud Kyoto protokollile ning 2009. aastal vastu võetud liidu õigusaktidele, millele ühiselt osutatakse kui „Kliima- ja energiapaketile”. See võimaldab liidul ka ette valmistada iga-aastaseid aruandeid vastavalt UNFCCC ja Kyoto protokolliga võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatav teave on vajalik selleks, et võimaldada hinnata ELi ja liikmesriikide tegelikku edasiliikumist kõigi kasvuhoonegaaside heite piiramise ja vähendamisega seotud kohustuste täitmisel vastavalt nõukogu otsusega 94/69/EÜ (2) heakskiidetud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile (UNFCCC), nõukogu otsusega 2002/358/EÜ (3) heaks kiidetud Kyoto protokollile ning 2009. aastal vastu võetud liidu õigusaktidele, millele ühiselt osutatakse kui „Kliima- ja energiapaketile”. See võimaldab liidul ka ette valmistada iga-aastaseid aruandeid vastavalt UNFCCC ja Kyoto protokolliga võetud kohustustele.

| (2) | Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 on sätestatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuurisüsteeme käsitlevad suunised, mida konventsiooniosalised peaksid kohaldama. UNFCCC konverentsi otsuses 24/CP.19, milles käsitletakse UNFCCC I lisa kohastele osalistele iga-aastaste inventuuride jaoks väljatöötatud UNFCCC aruandlussuuniste läbivaatamist, leppis kõnealuse konventsiooni osaliste konverents kokku, et osalised kasutavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, IPPC-s välja töötatud uusi globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi ning kõnealuse otsuse lisas esitatud ühtse aruandlusvormi läbivaadatud tabeleid. |
| --- | --- |

(2)

Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 on sätestatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuurisüsteeme käsitlevad suunised, mida konventsiooniosalised peaksid kohaldama. UNFCCC konverentsi otsuses 24/CP.19, milles käsitletakse UNFCCC I lisa kohastele osalistele iga-aastaste inventuuride jaoks väljatöötatud UNFCCC aruandlussuuniste läbivaatamist, leppis kõnealuse konventsiooni osaliste konverents kokku, et osalised kasutavad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2006. aasta suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta, IPPC-s välja töötatud uusi globaalse soojendamise potentsiaali väärtusi ning kõnealuse otsuse lisas esitatud ühtse aruandlusvormi läbivaadatud tabeleid.

| (3) | Pärast otsuse nr 280/2004/EÜ (4) asendamist määrusega (EL) nr 525/2013 on komisjoni otsust 2005/166/EÜ, (5) milles sätestatakse otsuse nr 280/2004/EÜ rakenduseeskirjad, vaja ajakohastada, et võtta arvesse muutusi rahvusvaheliselt kokkulepitud suunistes ja tagada ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks, mis on määruses (EL) nr 525/2013 uued võrreldes otsusega nr 280/2004/EÜ. Sellised ühetaolised rakendussätted peaksid hõlmama kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevat aruandlust, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside süsteemi kohta, enampakkumistulude ja projektidest saadud ühikute kasutamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 529/2013/EL (6) kohast aruandlust. Kuna otsusesse 2005/166/EÜ tuleb teha palju muudatusi, on asjakohane tunnistada see otsus kehtetuks ja asendada uuega. |
| --- | --- |

(3)

Pärast otsuse nr 280/2004/EÜ (4) asendamist määrusega (EL) nr 525/2013 on komisjoni otsust 2005/166/EÜ, (5) milles sätestatakse otsuse nr 280/2004/EÜ rakenduseeskirjad, vaja ajakohastada, et võtta arvesse muutusi rahvusvaheliselt kokkulepitud suunistes ja tagada ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks, mis on määruses (EL) nr 525/2013 uued võrreldes otsusega nr 280/2004/EÜ. Sellised ühetaolised rakendussätted peaksid hõlmama kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevat aruandlust, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside süsteemi kohta, enampakkumistulude ja projektidest saadud ühikute kasutamist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 529/2013/EL (6) kohast aruandlust. Kuna otsusesse 2005/166/EÜ tuleb teha palju muudatusi, on asjakohane tunnistada see otsus kehtetuks ja asendada uuega.

| (4) | Selleks et vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (7) hinnataks usaldusväärselt, järjepidevalt, läbipaistvalt ja õigeaegselt, on määruses (EL) nr 525/2013 sätestatud liikmesriikide esitatavate kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamise protsess liidu tasandil. Ülevaatusprotsessi õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kindlaks määrata liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete põhjaliku ja iga-aastase ülevaatuse ajakava ja meetmed. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 406/2009/EÜ (7) hinnataks usaldusväärselt, järjepidevalt, läbipaistvalt ja õigeaegselt, on määruses (EL) nr 525/2013 sätestatud liikmesriikide esitatavate kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatamise protsess liidu tasandil. Ülevaatusprotsessi õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kindlaks määrata liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete põhjaliku ja iga-aastase ülevaatuse ajakava ja meetmed.

| (5) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr C(2014) 1539 (8) on kehtestatud ELi inventuurisüsteemi käsitlevad sisulised nõuded, et täita Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 sätestatud kohustusi. Kohustuste õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr C(2014) 1539 (8) on kehtestatud ELi inventuurisüsteemi käsitlevad sisulised nõuded, et täita Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuses 19/CMP.1 sätestatud kohustusi. Kohustuste õigeaegse ja tõhusa rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande ettevalmistamisel.

| (6) | Õiguskindluse tagamiseks seoses Euroopa Liidu ja liikmesriikide aruandekohustusega Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel tuleks otsuse 2005/166/EÜ artiklite 18, 19 ja 24 mõju säilitada. |
| --- | --- |

(6)

Õiguskindluse tagamiseks seoses Euroopa Liidu ja liikmesriikide aruandekohustusega Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmiseks antud täiendava tähtaja lõppemisel tuleks otsuse 2005/166/EÜ artiklite 18, 19 ja 24 mõju säilitada.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) nr 525/2013 rakenduseeskirjad seoses järgmisega:

| a) | liikmesriikide aruandlus, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inventuure, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade, meetmete ja prognooside, enampakkumistulude ja projektidest saadavate ühikute kasutamise kohta vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklitele 7, 8, 12, 13, 14 ja 17; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide aruandlus, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside inventuure, kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid, teavet poliitikasuundade, meetmete ja prognooside, enampakkumistulude ja projektidest saadavate ühikute kasutamise kohta vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklitele 7, 8, 12, 13, 14 ja 17;

| b) | liikmesriikide aruandlus otsuse nr 529/2013/EL kohaldamisel; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide aruandlus otsuse nr 529/2013/EL kohaldamisel;

| c) | liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete iga-aastase põhjaliku ülevaatuse ajakava ja meetmed vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 19; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kasvuhoonegaaside inventuuriandmete iga-aastase põhjaliku ülevaatuse ajakava ja meetmed vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artiklile 19;

| d) | komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamisel. |
| --- | --- |

d)

komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise ajakava liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „ühtse aruandlusvormi tabel” — ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi otsuse 24/CP.19 II lisas ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 6/CMP.9 lisas osutatud tabel, milles esitatakse inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkogused allikate kaupa ja kõnealuste gaaside seotud kogused neeldajate kaupa; |
| --- | --- |

(1)

„ühtse aruandlusvormi tabel” — ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste konverentsi otsuse 24/CP.19 II lisas ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 6/CMP.9 lisas osutatud tabel, milles esitatakse inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkogused allikate kaupa ja kõnealuste gaaside seotud kogused neeldajate kaupa;

| (2) | „standardlähenemisviis” — valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) standardne lähenemisviis, nagu see on esitatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevates 2006. aasta IPCC suunistes, mida kohaldatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr C(2014) 1539 artiklile 6; |
| --- | --- |

(2)

„standardlähenemisviis” — valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) standardne lähenemisviis, nagu see on esitatud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevates 2006. aasta IPCC suunistes, mida kohaldatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr C(2014) 1539 artiklile 6;

| (3) | „lähenemisviis 1” — 2006. aasta IPCC suunistes või 2003. aasta IPCC hea tava suunistes esitatud põhimeetod; |
| --- | --- |

(3)

„lähenemisviis 1” — 2006. aasta IPCC suunistes või 2003. aasta IPCC hea tava suunistes esitatud põhimeetod;

| (4) | „võtmekategooria” — kategooria, millel on märkimisväärne mõju liikmesriigi või liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste summaarsetele inventuuriandmetele seoses heitkoguste ja neeldajates seotud koguste absoluuttasemega, heite ja neeldajates seotud heite suundumustega või heite ja neeldajates seotud heite määramatusega; |
| --- | --- |

(4)

„võtmekategooria” — kategooria, millel on märkimisväärne mõju liikmesriigi või liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste summaarsetele inventuuriandmetele seoses heitkoguste ja neeldajates seotud koguste absoluuttasemega, heite ja neeldajates seotud heite suundumustega või heite ja neeldajates seotud heite määramatusega;

| (5) | „sektoripõhine lähenemisviis” — IPCC sektoripõhine lähenemisviis, mis on esitatud IPCC 2006. aasta suunistes. |
| --- | --- |

(5)

„sektoripõhine lähenemisviis” — IPCC sektoripõhine lähenemisviis, mis on esitatud IPCC 2006. aasta suunistes.

II PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE ARUANDED

Artikkel 3

Kasvuhoonegaaside inventuuriandmete esitamist käsitlevad üldeeskirjad

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõigetes 1–5 osutatud teabe ja koopia sellest Euroopa Keskkonnaametile, täites kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr C(2014) 1539 artikliga 6 ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega:

| a) | ühtse aruandlusvormi tabelid, esitades sõltuvalt asjakohase tarkvara kättesaadavusest kas täielikud tabelarvutusprogrammi tabelid või XML-failid (Extensible Markup Language), hõlmates kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise ulatuse vastavalt määrusele (EL) nr 525/2013; |
| --- | --- |

a)

ühtse aruandlusvormi tabelid, esitades sõltuvalt asjakohase tarkvara kättesaadavusest kas täielikud tabelarvutusprogrammi tabelid või XML-failid (Extensible Markup Language), hõlmates kogu asjaomase liikmesriigi geograafilise ulatuse vastavalt määrusele (EL) nr 525/2013;

| b) | standardse elektroonilise aruandlusvormi, mille on Kyoto protokolli ühikutest ettekandmiseks koos sellega seotud aruandlusjuhistega vastu võtnud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiv UNFCCC osaliste konverents; |
| --- | --- |

b)

standardse elektroonilise aruandlusvormi, mille on Kyoto protokolli ühikutest ettekandmiseks koos sellega seotud aruandlusjuhistega vastu võtnud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiv UNFCCC osaliste konverents;

| c) | käesoleva määruse I–VIII ja X–XV lisa. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse I–VIII ja X–XV lisa.

2.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud täielik riiklik inventuuriaruanne tuleb koostada vastavalt UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise juhendite liites sätestatud struktuurile, mis on esitatud otsuse 24/CP.19 I lisas, ning järgides käesolevas määruses sätestatud eeskirju.

Artikkel 4

Teabe esitamine riiklikus inventuuriaruandes ja riikliku inventuuriaruande lisas

1.   Liikmesriigid esitavad vastavalt I lisas sätestatule artiklitega 6, 7, 9–16 nõutud teabe ja tabelid riiklikus inventuuriaruandes või selle eraldi lisas.

2.   Kui liikmesriik saab valida, kas esitada teave ja tabelid riiklikus inventuuriaruandes või selle eraldi lisas, peavad nad I lisa täites selgelt osutama, kus teave on esitatud.

Artikkel 5

Teabe esitamise kord

Liikmesriigid kasutavad määruse (EL) nr 525/2013 artiklite 4, 5, 7, 8, 12–17 kohase teabe esitamiseks Euroopa Keskkonnaameti poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (9) alusel ette nähtud ReportNet'i süsteemi.

Artikkel 6

Riiklikke inventuurisüsteeme käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud riikliku inventuurisüsteemi kohta teksti vormis, täpsustades järgmist:

| a) | liikmesriigi inventuuri eest üldvastutava riikliku üksuse nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi inventuuri eest üldvastutava riikliku üksuse nimi ja kontaktandmed;

| b) | mitmesuguste ametite ja üksuste roll ja vastutus seoses inventuuri kavandamise, ettevalmistamise ja juhtimisega, samuti inventuuri ettevalmistamiseks tehtud institutsioonilised, õiguslikud ja menetluslikud korraldused; |
| --- | --- |

b)

mitmesuguste ametite ja üksuste roll ja vastutus seoses inventuuri kavandamise, ettevalmistamise ja juhtimisega, samuti inventuuri ettevalmistamiseks tehtud institutsioonilised, õiguslikud ja menetluslikud korraldused;

| c) | tegevusandmete kogumise, heitekoefitsientide ja meetodite valimise ning heiteprognooside koostamise protsessi kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

tegevusandmete kogumise, heitekoefitsientide ja meetodite valimise ning heiteprognooside koostamise protsessi kirjeldus;

| d) | kasutatud lähenemisviiside kirjeldus ja võtmekategooriate kindlaksmääramise tulemused; |
| --- | --- |

d)

kasutatud lähenemisviiside kirjeldus ja võtmekategooriate kindlaksmääramise tulemused;

| e) | nende protsesside kirjeldus, millega määratakse kindlaks, kas eelnevalt esitatud inventuuriandmed arvutatakse ümber; |
| --- | --- |

e)

nende protsesside kirjeldus, millega määratakse kindlaks, kas eelnevalt esitatud inventuuriandmed arvutatakse ümber;

| f) | kvaliteedi tagamise ja -kontrolli kava, selle rakendamise ning püstitatud kvaliteedieesmärkide kirjeldus, samuti teave sisemiste ja välimiste hindamis- ja ülevaatamisprotsesside kohta ja nende tulemused vastavalt riiklikke süsteeme käsitlevatele suunistele, mis on sätestatud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 19/CMP.1 lisas; |
| --- | --- |

f)

kvaliteedi tagamise ja -kontrolli kava, selle rakendamise ning püstitatud kvaliteedieesmärkide kirjeldus, samuti teave sisemiste ja välimiste hindamis- ja ülevaatamisprotsesside kohta ja nende tulemused vastavalt riiklikke süsteeme käsitlevatele suunistele, mis on sätestatud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva UNFCCC osaliste konverentsi otsuse 19/CMP.1 lisas;

| g) | inventuuri ametliku hindamise ja heakskiitmisega seotud korra kirjeldus. |
| --- | --- |

g)

inventuuri ametliku hindamise ja heakskiitmisega seotud korra kirjeldus.

2.   Liikmesriigid esitavad kirjelduse korraldustest, mis on tehtud selleks, et tagada pädevate inventuuriasutuste juurdepääs määruse (EL) nr 525/2013 artikli 5 lõikes 2 osutatud teabele, sealhulgas teabele andmeid esitavate organisatsioonide, juurdepääsu üldise ajakava ning kättesaadavaks tehtava teabe üksikasjalikkuse astme ja terviklikkuse kohta.

Artikkel 7

Õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad teksti vormis teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunktis i osutatud kontrollide tulemuste ja sama lõike punkti b kohaselt esitatud andmete kooskõla kohta, sealhulgas:

| a) | lühike hinnang selle kohta, kas süsinikmonooksiidi (CO), vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx) ja lenduvate orgaaniliste ühendite heite hinnangud, mille liikmesriik on esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (10) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohastes inventuuriandmetes, on kooskõlas vastavate heitehinnangutega määruse (EL) nr 525/2013 kohastes kasvuhoonegaaside riiklikes inventuuriandmetes; |
| --- | --- |

a)

lühike hinnang selle kohta, kas süsinikmonooksiidi (CO), vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx) ja lenduvate orgaaniliste ühendite heite hinnangud, mille liikmesriik on esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (10) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohastes inventuuriandmetes, on kooskõlas vastavate heitehinnangutega määruse (EL) nr 525/2013 kohastes kasvuhoonegaaside riiklikes inventuuriandmetes;

| b) | nende direktiivi 2001/81/EÜ ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohaste aruannete esitamise kuupäevad, millega võrreldi määruse (EL) nr 525/2013 alusel esitatud inventuuriandmeid. |
| --- | --- |

b)

nende direktiivi 2001/81/EÜ ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohaste aruannete esitamise kuupäevad, millega võrreldi määruse (EL) nr 525/2013 alusel esitatud inventuuriandmeid.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontrollide tulemusel selgub, et määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt esitatud andmed konkreetse õhusaasteaine koguheite (v.a maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus ehk LULUCF) kohta aastal X-2 erinevad direktiivi 2001/81/EÜ või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni kohaselt esitatud andmetest rohkem kui ±5 %, täidab asjaomane liikmesriik kõnealuse õhusaasteaine kohta käesoleva määruse II lisas esitatud tabeli ja esitab selle lisaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tekstiteabele.

3.   Liikmesriigid võivad esitada üksnes teksti vormis teabe, kui lõikes 2 osutatud erinevus, mis on suurem kui ±5 %, tuleneb andmevigade parandamisest või erinevustest vastavate õigusaktide geograafilises katvuses või kohaldamisalas.

Artikkel 8

Ümberarvutusi käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktile e käesoleva määruse III lisas sätestatud tabeli põhjal baasaasta või -perioodi ja aasta X-3 kohta tehtud ümberarvutuste põhjuse.

Artikkel 9

Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad käesoleva määruse IV lisas sätestatud tabeli põhjal vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktile j teabe iga sellise kohanduse ja soovituse rakendamise seisu kohta, mis on loetletud kõige viimasena avaldatud aruandes UNFCCC kohase ülevaatamise kohta, sealhulgas soovituse rakendamata jätmise põhjused.

2.   Liikmesriigid esitavad IV lisas sätestatud tabeli põhjal teabe artikli 35 lõike 2 kohases kõige viimasena avaldatud ülevaatusaruandes loetletud iga soovituse rakendamise seisu kohta.

Artikkel 10

Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktis k osutatud teabe käesoleva määruse V lisas sätestatud tabeli põhjal.

2.   Liikmesriigid esitavad tekstina teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti l kohaselt tehtud kontrollide tulemuste kohta.

Artikkel 11

Fluoritud kasvuhoonegaaside kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad tekstina teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunkti ii kohaselt tehtud kontrollide tulemuste kohta, sealhulgas:

| a) | liikmesriigi kontrollide kirjelduse, milles käsitletakse kontrolli üksikasjalikkust ning võrdlemisel kasutatud andmekogusid ja esitatud teavet; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi kontrollide kirjelduse, milles käsitletakse kontrolli üksikasjalikkust ning võrdlemisel kasutatud andmekogusid ja esitatud teavet;

| b) | peamiste kontrollitulemuste kirjelduse ja peamiste vastuolude selgitused; |
| --- | --- |

b)

peamiste kontrollitulemuste kirjelduse ja peamiste vastuolude selgitused;

| c) | teabe selle kohta, kas määruse (EÜ) nr 842/2006 (11) artikli 3 lõike 6 kohaselt käitajate kogutud andmeid on kasutatud ja kuidas; |
| --- | --- |

c)

teabe selle kohta, kas määruse (EÜ) nr 842/2006 (11) artikli 3 lõike 6 kohaselt käitajate kogutud andmeid on kasutatud ja kuidas;

| d) | kui kontrolle ei ole tehtud, selgituse selle kohta, miks kontrolle ei peetud asjakohaseks. |
| --- | --- |

d)

kui kontrolle ei ole tehtud, selgituse selle kohta, miks kontrolle ei peetud asjakohaseks.

Artikkel 12

Energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamine

1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti m alapunkti iii kohaselt esitavad liikmesriigid teksti vormis andmed kasvuhoonegaaside inventuuriandmete põhjal arvutatud standardlähenemisviisi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (12) artikli 4 ja kõnealuse määruse B lisa kohaselt esitatud andmete põhjal arvutatud standardlähenemisviisi võrdluse kohta.

2.   Liikmesriigid esitavad VI lisas sätestatud tabeli põhjal kvantitatiivse teabe ja selgitused erinevuste kohta, mis on riigis aastal X-2 fossiilkütuse nähtavas kogutarbimises kõigi fossiilkütuse kategooriate lõikes kokku suuremad kui ±2 %.

Artikkel 13

Riiklike inventuurisüsteemide või registrite kirjelduste muutmist käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid peavad riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides selgelt märkima, et määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punktide n ja o kohast riiklikku inventuurisüsteemi või riiklikke registreid ei ole pärast eelmise riikliku inventuuriaruande esitamist muudetud.

Artikkel 14

Määramatust ja terviklikkust käsitleva teabe esitamine

1.   Kui liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohaselt teabe määramatuse kohta, esitavad nad lähenemisviisiga 1 seotud määramatuse hinnangud seoses järgmisega:

| a) | heitetasemed ja suundumused ning |
| --- | --- |

a)

heitetasemed ja suundumused ning

| b) | asjakohase kategooria tasemel kasutatud tegevusandmed ja heitekoefitsiendid või muud hindamisparameetrid, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisas sätestatud tabelit. |
| --- | --- |

b)

asjakohase kategooria tasemel kasutatud tegevusandmed ja heitekoefitsiendid või muud hindamisparameetrid, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisas sätestatud tabelit.

2.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohane terviklikkuse üldhinnang hõlmab järgmist:

| a) | ülevaade kategooriatest, mille kohta on teatatud, et neid „ei ole hinnatud” (not estimated, NE), nagu on määratletud otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC suunistes iga-aastaste kasvuhoonegaaside inventuuride kohta, ja kõnealuse märkuse kasutamise üksikasjalik selgitus, eelkõige juhul, kui IPCC 2006. aasta suunistes kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta on ette nähtud meetodid kasvuhoonegaaside heitkoguste hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

ülevaade kategooriatest, mille kohta on teatatud, et neid „ei ole hinnatud” (not estimated, NE), nagu on määratletud otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC suunistes iga-aastaste kasvuhoonegaaside inventuuride kohta, ja kõnealuse märkuse kasutamise üksikasjalik selgitus, eelkõige juhul, kui IPCC 2006. aasta suunistes kasvuhoonegaaside riiklike inventuuride kohta on ette nähtud meetodid kasvuhoonegaaside heitkoguste hindamiseks;

| b) | kasvuhoonegaaside inventuuri geograafiline katvus. |
| --- | --- |

b)

kasvuhoonegaaside inventuuri geograafiline katvus.

3.   Kui liikmesriik esitab inventuuriaruandmed, mille geograafiline katvus on UNFCCC ja Kyoto protokolli ning määruse (EL) nr 525/2013 kohasest erinev, esitab kõnealune liikmesriik lühikirjelduse põhimõtetest ja meetoditest, mida kohaldati vastava liikmesriigi liidu territooriumi osa kohta inventuuriandmete koostamisel, et eristada liidu territooriumi kohta esitatud heite- ja neeldajates seotud heite andmed kolmandate riikide territooriumide kohta esitatud heite- ja neeldajates seotud heite andmetest.

Artikkel 15

Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 punkti p kohaselt ELi kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajaliku teabe asjakohastes XML-failides ja ühtse aruandlusvormi tabelites liidu võtmekategooriatena kindlaksmääratud kategooriate puhul kasutatud meetodite ja heitekoefitsientide kohta.

2.   Lõike 1 kohaldamisel esitab komisjon liidu võtmekategooriate kõige värskema loetelu inventuuriandmete esitamisele eelneva aasta 31. oktoobriks.

3.   Liikmesriigid selgitavad ja tõlgendavad iga sektori puhul heite varasemaid suundumusi ning aastatevahelisi kõikumisi koondtasemel, märkides sealhulgas ära peamised tegurid, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne mõju heite suundumustele. Eelkõige tuleb selgitada muutusi viimasel inventuuriaastal võrreldes 1990. aastaga ning märkimisväärseid kõikumisi viimaste aruandlusaastate vahel, eelkõige aastast X – 3 aastani X – 2.

Artikkel 16

Metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid teatavad iga aasta 15. märtsiks VIII lisas sätestatud tabeli põhjal metoodikakirjelduste olulistest muudatustest riiklikus inventuuriaruandes alates selle esitamisest eelmise aasta 15. aprillil.

Artikkel 17

Kasvuhoonegaaside ligikaudseid inventuuriandmeid käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 8 lõikes 1 osutatud kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed vastavalt ühtsele aruandlusvormi tabelile „Kokkuvõtlik tabel 2” järgmiselt:

| a) | allikakategooriaid käsitlevate olemasolevate algnäitajate tasemel, võttes arvesse tegevusandmeid ja meetodeid, mis on kättesaadavad hinnangute koostamiseks aasta X – 1 kohta; |
| --- | --- |

a)

allikakategooriaid käsitlevate olemasolevate algnäitajate tasemel, võttes arvesse tegevusandmeid ja meetodeid, mis on kättesaadavad hinnangute koostamiseks aasta X – 1 kohta;

| b) | välja jäetakse LULUCFist tulenev CO2-ekvivalentide ligikaudne koguheide ja sidumine; |
| --- | --- |

b)

välja jäetakse LULUCFist tulenev CO2-ekvivalentide ligikaudne koguheide ja sidumine;

| c) | lisatakse kaks veergu, et tuua eraldi välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (13) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (ELi HKS) hõlmatud heitkogused ja otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud heitkogused allikakategooriate kaupa, kui see on võimalik. |
| --- | --- |

c)

lisatakse kaks veergu, et tuua eraldi välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (13) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (ELi HKS) hõlmatud heitkogused ja otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud heitkogused allikakategooriate kaupa, kui see on võimalik.

2.   Liikmesriigid esitavad selgitusi ka kokkuvõtlikus tabelis 2 esitatud heiteandmete suundumusi mõjutavate peamiste tegurite kohta, võrreldes juba esitatud inventuuriandmetega. Selline selgitus kajastab üksnes teavet, mis on kättesaadav hinnangute koostamiseks aasta X – 1 kohta.

Artikkel 18

Liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamisel tehtava koostöö ja koordineerimise ajakava

Liikmesriigid ja komisjon teevad liidu kasvuhoonegaaside inventuuri läbiviimisel ja liidu inventuuriaruande koostamisel koostööd ja koordineerivad seda ning peavad kinni IX lisas sätestatud tähtaegadest.

Artikkel 19

Lubatud koguse määramist käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande koos teabega, mis on vajalik, et hõlbustada Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7a, 8 ja 8a kohase ühise lubatud koguse ja liidu teiseks kohustusperioodiks lubatud koguse arvutamist kooskõlas kõnealuse aruandega seotud otsuse 2/CMP.8 I lisaga; nad esitavad selle aruande komisjonile kolm kuud enne selle UNFCCC sekretariaadile esitamise tähtaega.

Artikkel 20

Poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose käsitleva riikliku süsteemiga seotud teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punkti a kohase poliitikasuundi, meetmeid ja prognoose käsitleva teabe riikliku süsteemi kohta, sealhulgas:

| a) | teabe asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kohta, sealhulgas asjaomased määratud riiklikud üksused, kellel on üldvastutus asjaomase liikmesriigi poliitika hindamise ja inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite prognooside eest; |
| --- | --- |

a)

teabe asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kohta, sealhulgas asjaomased määratud riiklikud üksused, kellel on üldvastutus asjaomase liikmesriigi poliitika hindamise ja inimtekkelise kasvuhoonegaaside heite prognooside eest;

| b) | nende asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjelduse, mis on liikmesriigis kehtestatud poliitika hindamiseks ning inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärineva heite ja neeldajates seotava heite prognoosimiseks; |
| --- | --- |

b)

nende asjakohaste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjelduse, mis on liikmesriigis kehtestatud poliitika hindamiseks ning inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärineva heite ja neeldajates seotava heite prognoosimiseks;

| c) | nende asjakohaste menetluslike korralduste kirjelduse ja ajakava, mis on vajalikud poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside kohta esitatava teabe õigeaegsuse, läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

nende asjakohaste menetluslike korralduste kirjelduse ja ajakava, mis on vajalikud poliitikasuundade ja meetmete ning prognooside kohta esitatava teabe õigeaegsuse, läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse tagamiseks;

| d) | andmete kogumise ja kasutamise üldise protsessi kirjelduse koos hinnanguga, kas nimetatud protsess on kooskõlas poliitikasuundade ja meetmete hindamisel ning prognooside tegemisel kasutatava protsessiga ning kas samasuguseid kooskõlalisi protsesse kasutatakse kõigi sektorite puhul, mille kohta prognoose tehakse; |
| --- | --- |

d)

andmete kogumise ja kasutamise üldise protsessi kirjelduse koos hinnanguga, kas nimetatud protsess on kooskõlas poliitikasuundade ja meetmete hindamisel ning prognooside tegemisel kasutatava protsessiga ning kas samasuguseid kooskõlalisi protsesse kasutatakse kõigi sektorite puhul, mille kohta prognoose tehakse;

| e) | selle protsessi kirjeldus, mis on ette nähtud eelduste, meetodite ja poliitika hindamise mudelite valimiseks ning kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite prognooside tegemiseks; |
| --- | --- |

e)

selle protsessi kirjeldus, mis on ette nähtud eelduste, meetodite ja poliitika hindamise mudelite valimiseks ning kasvuhoonegaaside inimtekkelise heite prognooside tegemiseks;

| f) | kvaliteedi tagamise ja kontrolli meetmete ning tehtud prognooside tundlikkuse analüüsi kirjeldus. |
| --- | --- |

f)

kvaliteedi tagamise ja kontrolli meetmete ning tehtud prognooside tundlikkuse analüüsi kirjeldus.

Artikkel 21

Liikmesriigi vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegiate ajakohastamist käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegiate muudatuste kohta, sealhulgas järgmise teabe:

| a) | tehtud muudatuse eesmärk ja lühikirjeldus; |
| --- | --- |

a)

tehtud muudatuse eesmärk ja lühikirjeldus;

| b) | vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse õiguslik seisund; |
| --- | --- |

b)

vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse õiguslik seisund;

| c) | muutused ja oodatav mõju, mille vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia muudatuse rakendamine kaasa toob; |
| --- | --- |

c)

muutused ja oodatav mõju, mille vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia muudatuse rakendamine kaasa toob;

| d) | vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse rakendamise ajakava ja kirjeldus, võimaluse korral ka muudatusega seotud prognoositavate kulude ja kasu hinnang; |
| --- | --- |

d)

vähem CO2-heidet tekitava arengu strateegia ja selle muudatuse rakendamise ajakava ja kirjeldus, võimaluse korral ka muudatusega seotud prognoositavate kulude ja kasu hinnang;

| e) | viis, kuidas teave tehakse üldsusele kättesaadavaks vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 4 lõikele 3. |
| --- | --- |

e)

viis, kuidas teave tehakse üldsusele kättesaadavaks vastavalt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 4 lõikele 3.

Artikkel 22

Poliitikasuundi ja meetmeid käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 13 lõike 1 punktides c, d ja e osutatud teabe poliitikasuundade ja meetmete kohta käesoleva määruse XI lisas sätestatud tabeli põhjal, kasutades selleks ette nähtud aruandlusvormi ja järgides komisjoni kehtestatud teabe esitamise korda.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud tabelile esitavad liikmesriigid teksti vormis kvalitatiivse teabe lõike 1 kohaselt teatatud poliitikasuundade ja meetmete vaheliste seoste kohta ja kirjeldavad, kuidas need poliitikasuunad ja meetmed toetavad erinevaid prognoosistsenaariume, sealhulgas hinnangu selle kohta, kuidas need aitavad saavutada vähese CO2-heitega arengu strateegia eesmärke.

Artikkel 23

Prognoose käsitleva teabe esitamine

1.   Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artiklis 14 osutatud prognoosid inimtekkeliste kasvuhoonegaaside allikatest pärineva heite ja neeldajates sidumise kohta käesoleva määruse XII lisas sätestatud tabeli põhjal, kasutades selleks ette nähtud aruandlusvormi ja järgides komisjoni kehtestatud teabe esitamise korda.

2.   Liikmesriigid esitavad järgmise täiendava teabe teksti vormis:

| a) | kasvuhoonegaaside teatatud koguheidet käsitleva tundlikkusanalüüsi tulemused ning lühike selgitus selle kohta, milliseid parameetreid muudeti ja kuidas; |
| --- | --- |

a)

kasvuhoonegaaside teatatud koguheidet käsitleva tundlikkusanalüüsi tulemused ning lühike selgitus selle kohta, milliseid parameetreid muudeti ja kuidas;

| b) | tundlikkusanalüüsi tulemused järgmiste alajaotuste kaupa: otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud koguheide, direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi HKSiga hõlmatud koguheide ning LULUCF-sektorist pärit koguheide, kui selline teave on kättesaadav; |
| --- | --- |

b)

tundlikkusanalüüsi tulemused järgmiste alajaotuste kaupa: otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud koguheide, direktiiviga 2003/87/EÜ loodud ELi HKSiga hõlmatud koguheide ning LULUCF-sektorist pärit koguheide, kui selline teave on kättesaadav;

| c) | inventuuriandmete aasta (baasaasta) ja inventuuriaruande aasta, mida kasutati prognooside lähtepunktina; |
| --- | --- |

c)

inventuuriandmete aasta (baasaasta) ja inventuuriaruande aasta, mida kasutati prognooside lähtepunktina;

| d) | prognooside tegemisel kasutatud meetodid, sealhulgas mudelite lühikirjeldus ja nende valdkondlik, geograafiline ja ajaline katvus, viited mudeleid käsitlevale lisateabele ja teave peamiste väliste eelduste ja kasutatud parameetrite kohta. |
| --- | --- |

d)

prognooside tegemisel kasutatud meetodid, sealhulgas mudelite lühikirjeldus ja nende valdkondlik, geograafiline ja ajaline katvus, viited mudeleid käsitlevale lisateabele ja teave peamiste väliste eelduste ja kasutatud parameetrite kohta.

3.   Liidu ligikaudsete prognooside kooskõla tagamiseks esitab komisjon üheksa kuud enne määruse (EL) nr 525/2013 artikli 14 lõikes 1 sätestatud aruande esitamise tähtaega ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega soovituse, milles käsitletakse peamiste riigiüleselt kindlaksmääratud parameetrite ühtlustatud väärtusi, sealhulgas heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud CO2 hinda ning nafta ja kivisöe rahvusvahelisi impordihindu.

Artikkel 24

Enampakkumistulude kasutamist käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad enampakkumistulude kasutamise kohta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 17 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 17 lõikes 2 osutatud teabe käesoleva määruse XIII lisas sätestatud tabeli põhjal.

Artikkel 25

Projektidest saadud ning otsuse nr 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks kasutatud ühikuid käsitleva teabe esitamine

Liikmesriigid esitavad projektidest saadud ning otsuse nr 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks kasutatud ühikute kohta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 17 lõike 1 punktides a ja d osutatud teabe käesoleva määruse XIV lisas sätestatud tabeli põhjal.

Artikkel 26

Kokkuvõtliku teabe esitamine LHÜde ülekandmise kohta

1.   Liikmesriigid esitavad kokkuvõtliku teabe otsuse 406/2009/EÜ artikli 3 lõigete 4 ja 5 kohaselt tehtud ülekannete kohta käesoleva määruse XV lisas sätestatud tabeli põhjal.

2.   Komisjoni talitused koostavad ja teevad elektrooniliselt kättesaadavaks aruande, milles esitatakse aastakokkuvõte liikmesriikide esitatud teabest. Selles aruandes esitatakse üksnes koondandmed ja ei avaldata üksikult liikmesriigilt saadud teavet aastaks eraldatud heitkoguse ühiku hinna kohta.

III PEATÜKK

KASVUHOONEGAASIDE HEITEANDMEID KÄSITLEV LIIDU EKSPERTÜLEVAATUS

Artikkel 27

Ülevaatuse korraldus

1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõigetes 1 ja 2 osutatud ülevaatuste teostamisel abistab komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit tehniliste ekspertide rühm.

2.   Euroopa Keskkonnaamet tegutseb ülevaatuste sekretariaadina.

3.   Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet valivad ülevaatuste tegemiseks välja piisava arvu asjaomaste inventuuriga hõlmatud sektorite eksperte, et tagada kasvuhoonegaaside asjaomaste inventuuriandmete nõuetekohane ülevaatamine selleks ette nähtud aja jooksul.

4.   Lõike 3 kohaselt väljavalitud ekspertidel peab olema kasvuhoonegaaside inventuuriandmete koostamise kogemus ning soovitatavalt peavad nad aktiivselt osalema kasvuhoonegaaside ülevaatamise protsessides.

5.   Tehniliste ekspertide rühma liige, kes on osalenud üksiku liikmesriigi kasvuhoonegaaside inventuuriandmete koostamisel, või kes on selle liikmesriigi kodanik, mille inventuuriandmeid ülevaatus puudutab, ei osale kõnealuste inventuuriandmete ülevaatamisel.

6.   Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet püüavad tagada, et kasvuhoonegaaside inventuuriandmete ülevaatus tehakse kõikides asjaomastes liikmesriikides ühtsel ja objektiivsel viisil, et tagada sellest tulenevate tehniliste hindamiste kõrge kvaliteet.

7.   Ülevaatus teostatakse dokumentide põhjal või tsentraliseeritult.

8.   Sekretariaat võib otsustada korraldada:

| a) | dokumendipõhise ja tsentraliseeritud ülevaatuse samal aastal; |
| --- | --- |

a)

dokumendipõhise ja tsentraliseeritud ülevaatuse samal aastal;

| b) | lisaks dokumendipõhistele või tsentraliseeritud ülevaatustele kontrollkäigu liikmesriiki tehniliste ekspertide rühma soovituse põhjal ja asjaomase liikmesriigiga konsulteerides. |
| --- | --- |

b)

lisaks dokumendipõhistele või tsentraliseeritud ülevaatustele kontrollkäigu liikmesriiki tehniliste ekspertide rühma soovituse põhjal ja asjaomase liikmesriigiga konsulteerides.

Artikkel 28

Sekretariaadi ülesanded

Artikli 27 lõikes 2 osutatud sekretariaadi ülesanded hõlmavad järgmist:

| a) | ülevaatuste tööplaani ettevalmistamine; |
| --- | --- |

a)

ülevaatuste tööplaani ettevalmistamine;

| b) | tehniliste ekspertide rühma tööks vajaliku teabe koostamine ja esitamine; |
| --- | --- |

b)

tehniliste ekspertide rühma tööks vajaliku teabe koostamine ja esitamine;

| c) | käesolevas määruses sätestatud ülevaatustegevuste koordineerimine, sealhulgas tehniliste ekspertide rühma ja ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi määratud kontaktisiku(te) vaheline teabevahetus, samuti muud praktilised korraldused; |
| --- | --- |

c)

käesolevas määruses sätestatud ülevaatustegevuste koordineerimine, sealhulgas tehniliste ekspertide rühma ja ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi määratud kontaktisiku(te) vaheline teabevahetus, samuti muud praktilised korraldused;

| d) | komisjoniga konsulteerides selliste juhtumite kinnitamine, kus liikmesriigi kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes on olulisi probleeme artikli 31 tähenduses; |
| --- | --- |

d)

komisjoniga konsulteerides selliste juhtumite kinnitamine, kus liikmesriigi kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes on olulisi probleeme artikli 31 tähenduses;

| e) | lõpliku ülevaatusaruande ja vahearuannete koostamine ja toimetamine ning nende edastamine asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile. |
| --- | --- |

e)

lõpliku ülevaatusaruande ja vahearuannete koostamine ja toimetamine ning nende edastamine asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile.

Artikkel 29

Iga-aastase ülevaatuse esimene etapp

Esitatud teabe läbipaistvuse, täpsuse, kooskõlalisuse, võrreldavuse ja terviklikkuse kontrollid, millele on osutatud määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punktis a, võivad hõlmata järgmist:

| a) | selle hindamine, kas teave kõikide määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt nõutavate heiteallikakategooriate ja gaaside kohta on esitatud; |
| --- | --- |

a)

selle hindamine, kas teave kõikide määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt nõutavate heiteallikakategooriate ja gaaside kohta on esitatud;

| b) | heiteandmete aegridade kooskõlalisuse hindamine; |
| --- | --- |

b)

heiteandmete aegridade kooskõlalisuse hindamine;

| c) | selle hindamine, kas liikmesriikides kohaldatud heitetegurid on võrreldavad, võttes riikide erinevate olude puhul arvesse IPCC vaikeväärtusi; |
| --- | --- |

c)

selle hindamine, kas liikmesriikides kohaldatud heitetegurid on võrreldavad, võttes riikide erinevate olude puhul arvesse IPCC vaikeväärtusi;

| d) | märkuse „ei ole hinnatud” kasutamise hindamine, kui on olemas IPCC esimese taseme metoodika ning kui selle märkuse kasutamine ei ole õigustatud vastavalt otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise suuniste lõikele 37; |
| --- | --- |

d)

märkuse „ei ole hinnatud” kasutamise hindamine, kui on olemas IPCC esimese taseme metoodika ning kui selle märkuse kasutamine ei ole õigustatud vastavalt otsuse 24/CP.19 I lisas esitatud UNFCCC iga-aastaste inventuuriaruannete esitamise suuniste lõikele 37;

| e) | inventuuriandmetes tehtud ümberarvutuste analüüs, eelkõige juhul, kui ümberarvutused põhinevad metoodikamuudatustel; |
| --- | --- |

e)

inventuuriandmetes tehtud ümberarvutuste analüüs, eelkõige juhul, kui ümberarvutused põhinevad metoodikamuudatustel;

| f) | ELi heitkogustega kauplemise süsteemis teatatud tõendatud heiteandmete võrdlus määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 kohaselt teatatud kasvuhoonegaaside heite andmetega, et teha kindlaks need valdkonnad, kus ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi esitatud heiteandmed ja -suundumused erinevad märkimisväärselt muude liikmesriikide esitatud andmetest; |
| --- | --- |

f)

ELi heitkogustega kauplemise süsteemis teatatud tõendatud heiteandmete võrdlus määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 kohaselt teatatud kasvuhoonegaaside heite andmetega, et teha kindlaks need valdkonnad, kus ülevaatuse objektiks oleva liikmesriigi esitatud heiteandmed ja -suundumused erinevad märkimisväärselt muude liikmesriikide esitatud andmetest;

| g) | Eurostati standardlähenemisviisiga ja liikmesriigi standardlähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus; |
| --- | --- |

g)

Eurostati standardlähenemisviisiga ja liikmesriigi standardlähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus;

| h) | Eurostati sektoripõhise lähenemisviisiga ja liikmesriigi sektoripõhise lähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus; |
| --- | --- |

h)

Eurostati sektoripõhise lähenemisviisiga ja liikmesriigi sektoripõhise lähenemisviisiga saadud tulemuste võrdlus;

| i) | selle hindamine, kas liidu või UNFCCC kohaselt varem tehtud ülevaatuste tulemusena antud soovitused, mida liikmesriik ei ole rakendanud, võivad viia tehniliste parandusteni; |
| --- | --- |

i)

selle hindamine, kas liidu või UNFCCC kohaselt varem tehtud ülevaatuste tulemusena antud soovitused, mida liikmesriik ei ole rakendanud, võivad viia tehniliste parandusteni;

| j) | selle hindamine, kas võtmekategooriate puhul võib liikmesriigi inventuuriandmetes esineda üle- või alahindamist. |
| --- | --- |

j)

selle hindamine, kas võtmekategooriate puhul võib liikmesriigi inventuuriandmetes esineda üle- või alahindamist.

Artikkel 30

Iga-aastase ülevaatuse teise etapi käivitamine

Kui artikli 29 kohaselt teostatud kontrollide raames tehakse kindlaks olulised probleemid artikli 31 tähenduses, viiakse liikmesriigi taotluse korral läbi artiklis 32 sätestatud kontrollid, kui inventuuriandmete hilinenud esitamine takistab esimese etapi kontrollide teostamist XVI lisas sätestatud ajakava raames või juhul, kui ülevaatuse esimese etapi tulemusena ei ole meetmeid võetud.

Artikkel 31

Olulisuse künnis

1.   Liidu või UNFCCC kohaselt varem tehtud ülevaatuste tulemusena antud soovituste rakendamata jätmine on määruse nr (EL) 525/2013 artikli 19 lõike 4 punkti a kohane oluline probleem, kui soovitus või küsimus puudutab kasvuhoonegaaside inventuuriandmete üle- või alahindamist, mis võib viia tehnilise paranduseni, ning kui kõnealune liikmesriik ei ole kõnealuse soovituse rakendamata jätmist piisavalt selgitanud.

2.   Inventuuriandmete ala- või ülehindamine, mis on alla 0,05 protsendi liikmesriigi kasvuhoonegaaside koguheitest (v.a LULUCF) vaatlusalusel inventuuriaastal või mis ei ületa 500 CO2-ekvivalentkilotonni, olenevalt sellest, kumb on väiksem, ei loeta määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 4 punkti b kohaseks oluliseks probleemiks.

Artikkel 32

Iga-aastase ülevaatuse teine etapp

1.   Kontrollid selliste juhtumite kindlakstegemiseks, kus inventuuriandmed on koostatud viisil, mis ei vasta UNFCCC suunisdokumentidele või liidu eeskirjadele, nagu osutatud määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punktis b, võivad hõlmata järgmist:

| a) | inventuuriandmetes esitatud hinnangute, sealhulgas liikmesriigis inventuuriandmete koostamisel kasutatud meetodite põhjalik läbivaatamine; |
| --- | --- |

a)

inventuuriandmetes esitatud hinnangute, sealhulgas liikmesriigis inventuuriandmete koostamisel kasutatud meetodite põhjalik läbivaatamine;

| b) | üksikasjalik analüüs selle kohta, kuidas liikmesriik on rakendanud soovitusi, mis on seotud kõige viimases liikmesriigile enne ülevaadatavate andmete esitamist kättesaadavaks tehtud UNFCCC iga-aastases ülevaatusaruandes või käesoleva määruse artikli 35 lõike 2 kohases lõplikus ülevaatusaruandes loetletud inventuurihinnangute parandamisega; kui soovitusi ei ole rakendatud, rakendamata jätmise kohta liikmesriigi esitatud põhjenduste üksikasjalik analüüs; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik analüüs selle kohta, kuidas liikmesriik on rakendanud soovitusi, mis on seotud kõige viimases liikmesriigile enne ülevaadatavate andmete esitamist kättesaadavaks tehtud UNFCCC iga-aastases ülevaatusaruandes või käesoleva määruse artikli 35 lõike 2 kohases lõplikus ülevaatusaruandes loetletud inventuurihinnangute parandamisega; kui soovitusi ei ole rakendatud, rakendamata jätmise kohta liikmesriigi esitatud põhjenduste üksikasjalik analüüs;

| c) | kasvuhoonegaaside heite hinnanguid käsitlevate aegridade kooskõlalisuse üksikasjalik hindamine; |
| --- | --- |

c)

kasvuhoonegaaside heite hinnanguid käsitlevate aegridade kooskõlalisuse üksikasjalik hindamine;

| d) | üksikasjalik hindamine, kas liikmesriigi poolt vastavates inventuuriandmetes tehtud ümberarvutused on eelmiste andmetega võrreldes esitatud läbipaistval viisil ja tehtud vastavalt kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevatele IPCC 2006. aasta suunistele; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik hindamine, kas liikmesriigi poolt vastavates inventuuriandmetes tehtud ümberarvutused on eelmiste andmetega võrreldes esitatud läbipaistval viisil ja tehtud vastavalt kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevatele IPCC 2006. aasta suunistele;

| e) | käesoleva määruse artiklis 29 osutatud kontrollide tulemuste ning vaatlusaluse liikmesriigi poolt tehniliste ekspertide rühma küsimustele vastuseks esitatud muu täiendava teabe ja muude asjakohaste kontrollide järelkontroll. |
| --- | --- |

e)

käesoleva määruse artiklis 29 osutatud kontrollide tulemuste ning vaatlusaluse liikmesriigi poolt tehniliste ekspertide rühma küsimustele vastuseks esitatud muu täiendava teabe ja muude asjakohaste kontrollide järelkontroll.

2.   Liikmesriik, kes soovib taotleda lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimist, teavitab sellest komisjoni asjakohase ülevaatuse toimumisele eelneva aasta 31. oktoobriks.

Artikkel 33

Põhjalik ülevaatus

1.   Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõikes 1 osutatud põhjalik ülevaatus hõlmab käesoleva määruse artiklite 29 ja 32 kohaseid kontrolle kogu inventuuri puhul.

2.   Põhjalik ülevaatus võib hõlmata kontrollimist, kas UNFCCC kohaste või liidu ülevaatuste käigus ühes liikmesriigis tuvastatud probleemid võivad osutuda probleemiks ka muude liikmesriikide puhul.

Artikkel 34

Tehnilised parandused

1.   Tehniline parandus määruse (EL) nr 525/2013 artikli 19 lõike 3 punkti c tähenduses loetakse vajalikuks, kui ala- või ülehindamine ületab käesoleva määruse artikli 31 kohase olulisuse künnise. Käesoleva määruse artikli 35 lõike 2 kohasesse lõplikku ülevaatusaruandesse lisatakse üksnes need tehnilised parandused, mida peetakse vajalikuks, ning neile lisatakse tõendusmaterjalil põhinev põhjendus.

2.   Kui tehniline parandus peaks ületama olulisuse künnise vähemalt ühe vaatlusaluse inventuuriaasta puhul, kuid mitte aegridade kõigi aastate puhul, arvutatakse tehniline parandus ka kõigi teiste vaatlusaluste aastate kohta, et tagada aegridade kooskõlalisus.

Artikkel 35

Ülevaatusaruanded

1.   Iga vaatlusaluse aasta 20. aprilliks teavitab sekretariaat ülevaatuse vahearuande kaudu asjaomast liikmesriiki kõigist artikli 30 ja 31 kohastest olulistest probleemidest. Selles aruandes käsitletakse küsimusi, mis on tõstatatud mitte hiljem kui 31. märtsil.

2.   Sekretariaat teavitab asjaomast liikmesriiki ülevaatuse lõppemisest lõpliku ülevaatusaruande kaudu järgmiselt:

| a) | 20. aprilliks juhul, kui lõike 1 kohast vahearuannet ei ole saadetud; |
| --- | --- |

a)

20. aprilliks juhul, kui lõike 1 kohast vahearuannet ei ole saadetud;

| b) | 30. juuniks iga-aastase ülevaatuse teise etapi lõppedes; |
| --- | --- |

b)

30. juuniks iga-aastase ülevaatuse teise etapi lõppedes;

| c) | 30. augustiks põhjaliku ülevaatuse lõppedes. |
| --- | --- |

c)

30. augustiks põhjaliku ülevaatuse lõppedes.

Artikkel 36

Koostöö liikmesriikidega

1.   Liikmesriigid:

| a) | osalevad kõigis ülevaatuse etappides vastavalt XVI lisas sätestatud ajakavale; |
| --- | --- |

a)

osalevad kõigis ülevaatuse etappides vastavalt XVI lisas sätestatud ajakavale;

| b) | nimetavad liidu ülevaatuse jaoks riikliku kontaktpunkti; |
| --- | --- |

b)

nimetavad liidu ülevaatuse jaoks riikliku kontaktpunkti;

| c) | osalevad liikmesriiki vajaduse korral tehtava kontrollkäigu korraldamisel ja hõlbustavad selle tegemist tihedas koostöös sekretariaadiga; |
| --- | --- |

c)

osalevad liikmesriiki vajaduse korral tehtava kontrollkäigu korraldamisel ja hõlbustavad selle tegemist tihedas koostöös sekretariaadiga;

| d) | esitavad vastuseid ning täiendavat teavet ja märkusi ülevaatusaruannete kohta, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

d)

esitavad vastuseid ning täiendavat teavet ja märkusi ülevaatusaruannete kohta, kui see on asjakohane.

2.   Liikmesriikide taotluse korral lisatakse ülevaatuse tulemusi käsitlevad märkused lõplikku ülevaatusaruandesse.

3.   Komisjon teatab liikmesriikidele tehniliste ekspertide rühma koosseisu.

Artikkel 37

Ülevaatuste ajakava

Põhjalikud ja iga-aastased ülevaatused teostatakse vastavalt XVI lisas sätestatud ajakavale.

IV PEATÜKK

OTSUSE 529/2013/EL KOHANE ARUANDLUS

Artikkel 38

Topeltaruandluse vältimine

Sel määral, kuivõrd liikmesriik lisab oma riiklikku inventuuriaruandesse ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 3 teabe, mida nõutakse ka vastavalt otsusele 529/2013/EL, peetakse kõnealuse liikmesriigi puhul nimetatud otsuse kohased vastavad aruandekohustused täidetuks.

Artikkel 39

Põllu- ja karjamaa majandamise süsteeme käsitlevad aruandlusnõuded

1.   Sel määral, kuivõrd liikmesriik ei ole lisanud teavet oma riiklikku inventuuriaruandesse, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklis 38, peab ta esitama teksti vormis teabe süsteemide kohta, mis on kehtestatud ja mida arendatakse selleks, et hinnata põllu- ja karjamaa majandamisest tulenevat heidet ja sidumist, millele on osutatud otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punktis a; kõnealune teave hõlmab järgmist:

| a) | selliste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjeldus, mis on tehtud kooskõlas Kyoto protokolli kohaste ning otsuse 19/CMP.1 lisas sätestatud riiklikele süsteemidele kehtestatud nõuetega ning siseriiklikku korda käsitlevate nõuetega, mis on ette nähtud otsuse 24/CP.19. I lisas esitatud riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate UNFCCC aruandlussuunistega; |
| --- | --- |

a)

selliste institutsiooniliste, õiguslike ja menetluslike korralduste kirjeldus, mis on tehtud kooskõlas Kyoto protokolli kohaste ning otsuse 19/CMP.1 lisas sätestatud riiklikele süsteemidele kehtestatud nõuetega ning siseriiklikku korda käsitlevate nõuetega, mis on ette nähtud otsuse 24/CP.19. I lisas esitatud riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate UNFCCC aruandlussuunistega;

| b) | kirjeldus, mil viisil on rakendatud süsteemid kooskõlas metoodiliste nõuetega, mis on esitatud IPCC aruandes Kyoto protokollist tulenevate 2013. aasta läbivaadatud täiendavate meetodite ja hea tava juhendite kohta (IPCC 2013 Revised Supplementary Methods and Good Practice Guidance Arising from the Kyoto Protocol), IPPC 2006. aasta suunistes riiklike kasvuhoonegaaside inventuuride kohta (2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories) ning vajaduse korral 2006. aasta IPCC suuniste 2013. aasta lisas märgalade kohta (2013 Supplement to 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories: Wetlands). |
| --- | --- |

b)

kirjeldus, mil viisil on rakendatud süsteemid kooskõlas metoodiliste nõuetega, mis on esitatud IPCC aruandes Kyoto protokollist tulenevate 2013. aasta läbivaadatud täiendavate meetodite ja hea tava juhendite kohta (IPCC 2013 Revised Supplementary Methods and Good Practice Guidance Arising from the Kyoto Protocol), IPPC 2006. aasta suunistes riiklike kasvuhoonegaaside inventuuride kohta (2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories) ning vajaduse korral 2006. aasta IPCC suuniste 2013. aasta lisas märgalade kohta (2013 Supplement to 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories: Wetlands).

2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud teabe komisjonile eraldi aruandena vastavalt järgmisele ajakavale:

| a) | esimene aruanne 2016. aastal 2014. aruandeaasta kohta, sealhulgas kõik muutused alates 1. jaanuarist 2013; |
| --- | --- |

a)

esimene aruanne 2016. aastal 2014. aruandeaasta kohta, sealhulgas kõik muutused alates 1. jaanuarist 2013;

| b) | teine aruanne 2017. aastal 2015. aruandeaasta kohta ning |
| --- | --- |

b)

teine aruanne 2017. aastal 2015. aruandeaasta kohta ning

| c) | kolmas aruanne 2018. aastal 2016. aruandeaasta kohta. |
| --- | --- |

c)

kolmas aruanne 2018. aastal 2016. aruandeaasta kohta.

3.   Liikmesriigid tõstavad esimesele aruandele järgnevas aruandes esile kõik muudatused ja muutused, mis on nende süsteemides tehtud ja toimunud, võrreldes eelmises aruandes esitatud teabega.

Artikkel 40

Põllu- ja karjamaa majandamisest tuleneva heite ja sidumise iga-aastaseid hinnangulisi andmeid käsitlevad aruandlusnõuded

1.   Liikmesriigid, kes ei ole Kyoto protokolli kohaselt valinud põllu- või karjamaa majandamist, esitavad otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punkti b kohaselt esialgsed ja mittesiduvad aastased hinnangulised andmed põllu- või karjamaa majandamisest tuleneva heite ja sidumise kohta, lisades teabe otsuse 529/2013/EL VI lisas sätestatud asjakohase baasaasta või -perioodi kohta.

2.   Esimene aastaaruanne esitatakse 2015. aastal 2013. aruandeaasta kohta.

3.   Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1, esitavad vastavalt otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõike 2 teise lõigu punktile c põllu- või karjamaa majandamisest tulenevat heidet ja sidumist käsitlevad lõplikud aastased hinnangulised andmed kõigi aruandeaastate kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020, lisades lõpliku teabe otsuse 529/2013/EL VI lisas sätestatud asjakohase baasaasta või -perioodi kohta.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud teabe esitamisel peavad liikmesriigid tegema järgmist:

| a) | täitma kõik otsuse 6/CMP.9 lisas esitatud asjakohased ühtse aruandlusvormi tabelid Kyoto protokolli vastava tegevusala kohta teisel kohustusperioodil, sealhulgas tegevusalade hõlmatust käsitleva tabeli, maakasutuse muutmist käsitleva maatriksi ja arvepidamist käsitleva tabeli ning |
| --- | --- |

a)

täitma kõik otsuse 6/CMP.9 lisas esitatud asjakohased ühtse aruandlusvormi tabelid Kyoto protokolli vastava tegevusala kohta teisel kohustusperioodil, sealhulgas tegevusalade hõlmatust käsitleva tabeli, maakasutuse muutmist käsitleva maatriksi ja arvepidamist käsitleva tabeli ning

| b) | lisama riikliku inventuuriaruande puhul nõutud selgitava teabe kasutatud metoodika ja andmete kohta Kyoto protokollil põhineva otsuse 2/CMP.8 ja selle II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

b)

lisama riikliku inventuuriaruande puhul nõutud selgitava teabe kasutatud metoodika ja andmete kohta Kyoto protokollil põhineva otsuse 2/CMP.8 ja selle II lisa kohaselt.

Artikkel 41

Aruandluse erinõuded

1.   Erandina käesoleva määruse artiklist 38 peab liikmesriik juhul, kui ta esitab Kyoto protokolli arvepidamiskohustuse täitmiseks metsaistandusi käsitleva teabe vastavalt otsuse 2/CMP.7 lisa punktidele 37–39, esitama otsusega nr 529/2013/EL võetud kohustuste täitmiseks metsamajandamisega seotud tegevusalade ja metsa raadamise kohta eraldi ühtse aruandlusvormi tabelid, mis on täidetud otsuse 2/CMP.7 lisa punktide 37–39 sätteid kohaldamata.

2.   Erandina käesoleva määruse artiklist 38 peab liikmesriik juhul, kui ta ei valinud Kyoto protokolli kohaselt põllu- või karjamaa majandamist ning kui ta esitab kõnealuse protokolli kohase arvepidamiskohustuse täitmiseks teabe sookuivendamise ja taassoostamise kohta ja kohaldab otsuse nr 529/2013/EL artikli 3 lõiget 3, esitama nende tegevusalade kohta eraldi ühtse aruandlusvormi tabelid, mis on täidetud kooskõlas kõnealuse otsusega.

Artikkel 42

Teabe esitamine

1.   Käesoleva määruse artiklites 39, 40 ja 41 sätestatud aruandlusnõuetele vastav teave esitatakse komisjonile määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud riikliku inventuuriaruande eraldi lisana.

2.   Sel määral, kuivõrd käesoleva määruse artiklit 38 ei kohaldata, esitavad liikmesriigid otsuse 529/2013/EL artikli 3 lõigete 2 ja 3 kohaste aruandluskohustuste täitmiseks teabe kooskõlas käesoleva määruse artikliga 3 ning lisavad vastava teabe määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõikes 3 osutatud riikliku inventuuriaruande lisasse.

Artikkel 43

Teabe esitamine aruandeperioodi lõpus

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel teabe vastavalt käesoleva määruse artiklile 3 ja käesoleva peatüki sätetele.

V PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 44

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Otsus nr 2005/166/EÜ tunnistatakse kehtetuks. Artiklite 18, 19 ja 24 mõju tuleb säilitada.

Artikkel 45

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

President

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 13.

1

(2)  Nõukogu otsus 94/69/EÜ, 15. detsember 1993, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11).

2

(3)  Nõukogu otsus 2002/358/EÜ, 25. aprill 2002, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist (EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ, 11. veebruar 2004, ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.2.2004, lk 1).

4

(5)  Komisjoni otsus 2005/166/EÜ, 10. veebruar 2005, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 55, 1.3.2005, lk 57).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 529/2013/EL, 21. mai 2013, maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sidumise arvestuseeskirjade ning nimetatud tegevustest tulenevate meetmetega seotud teabe kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 80).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

7

(8)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr C(2014) 1539 liidu inventuurisüsteemi käsitlevate sisuliste nõuete kehtestamise ning globaalse soojendamise potentsiaali ja rahvusvaheliselt kokkulepitud inventuurisuuniste muudatuste arvessevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 525/2013.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete heitmete siseriiklike piirkoguste kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 842/2006, 17. mai 2006, teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (ELT L 161, 14.6.2006, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta (ELT L 304, 14.11.2008, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

13

---

I LISA

Ülevaatlik tabel aruandlusnõuetest ja nende esitamisest

| Käesolev määrus | Riiklikus inventuuriaruandes esitatav teave

  (märkige) | Riikliku inventuuriaruande eraldi lisas esitatav teave

  (märkige) | Viide riikliku inventuuriaruande peatükile või eraldi lisale

  (täpsustage) |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikkel 6 — Riiklikke inventuurisüsteeme käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | |
| Artikkel 7 — Õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine | Võimalik | Võimalik | Kui riiklikus inventuuriaruandes: kvaliteedi tagamist, kvaliteedi kontrolli ja kontrollikava käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk |
| Artikli 9 lõige 1 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | Ümberarvutusi ja parandusi käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk |
| Artikli 9 lõige 2 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine | Ei kohaldata | Kohustuslik | |
| Artikli 10 lõige 1 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine | Ei kohaldata | Kohustuslik | |
| Artikli 10 lõige 2 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine | Võimalik | Võimalik | Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad |
| Artikkel 11 — Fluoritud kasvuhoonegaaside kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine | Ei kohaldata | Kohustuslik | |
| Artikkel 12 — Energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamine | Võimalik | Võimalik | Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad |
| Artikkel 13 — Riiklike inventuurisüsteemide või registrite kirjelduste muutmist käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides |
| Artikkel 14 — Määramatust ja terviklikkust käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | Ühtse aruandlusvormi tabelis 9 ja riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides |
| Artikli 15 lõige 1 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides |
| Artikli 15 lõige 3 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine | Kohustuslik | Ei kohaldata | Riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides |
| Artikkel 16 — Metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamine | Võimalik | Võimalik | Kui riiklikus inventuuriaruandes: Ümberarvutusi ja parandusi käsitlevas riikliku inventuuriaruande peatükis |

Käesolev määrus

Riiklikus inventuuriaruandes esitatav teave

(märkige)

Riikliku inventuuriaruande eraldi lisas esitatav teave

(märkige)

Viide riikliku inventuuriaruande peatükile või eraldi lisale

(täpsustage)

Artikkel 6 — Riiklikke inventuurisüsteeme käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Artikkel 7 — Õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

Võimalik

Võimalik

Kui riiklikus inventuuriaruandes: kvaliteedi tagamist, kvaliteedi kontrolli ja kontrollikava käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk

Artikli 9 lõige 1 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Ümberarvutusi ja parandusi käsitlev riikliku inventuuriaruande peatükk

Artikli 9 lõige 2 — Soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamine

Ei kohaldata

Kohustuslik

Artikli 10 lõige 1 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine

Ei kohaldata

Kohustuslik

Artikli 10 lõige 2 — Esitatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemi andmete vahelist kooskõla käsitleva teabe esitamine

Võimalik

Võimalik

Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad

Artikkel 11 — Fluoritud kasvuhoonegaaside kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamine

Ei kohaldata

Kohustuslik

Artikkel 12 — Energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamine

Võimalik

Võimalik

Kui riiklikus inventuuriaruandes: riikliku inventuuriaruande asjakohased osad

Artikkel 13 — Riiklike inventuurisüsteemide või registrite kirjelduste muutmist käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides

Artikkel 14 — Määramatust ja terviklikkust käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Ühtse aruandlusvormi tabelis 9 ja riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides

Artikli 15 lõige 1 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Riikliku inventuuriaruande asjakohastes peatükkides

Artikli 15 lõige 3 — Muid liidu kasvuhoonegaaside inventuuriaruande koostamiseks vajalikke elemente käsitleva teabe esitamine

Kohustuslik

Ei kohaldata

Riikliku inventuuriaruande vastavates peatükkides

Artikkel 16 — Metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamine

Võimalik

Võimalik

Kui riiklikus inventuuriaruandes: Ümberarvutusi ja parandusi käsitlevas riikliku inventuuriaruande peatükis

---

II LISA

Vorm õhusaasteainete kohta esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 7

| Saasteaine: |
| --- |
| HEITEKATEGOORIAD | Saasteaine X heitkogused kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes (kt) | Saasteaine X heitkogused, mis on teatatud direktiiv 2001/81/EÜ (NEC) kohaselt, versioon X (kt) | Absoluutne erinevus, kt
   (1) | Suhteline erinevus, %
   (2) | Saasteaine x heitkogused ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (CLTRAP) inventuuriandmetes, versioon X (kt) | Absoluutne erinevus, kt
   (1) | Suhteline erinevus, %
   (2) | Erinevuste selgitused |
| Kokku (netoheide) | | | | | | | | |
| 1. | Energeetika |

Saasteaine:

HEITEKATEGOORIAD

Saasteaine X heitkogused kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes (kt)

Saasteaine X heitkogused, mis on teatatud direktiiv 2001/81/EÜ (NEC) kohaselt, versioon X (kt)

Absoluutne erinevus, kt
   (1)

Suhteline erinevus, %
   (2)

Saasteaine x heitkogused ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (CLTRAP) inventuuriandmetes, versioon X (kt)

Absoluutne erinevus, kt
   (1)

Suhteline erinevus, %
   (2)

Erinevuste selgitused

Kokku (netoheide)

1.

| A. | Kütuse põletamine (sektorite kaupa) |
| --- | --- |

A.

Kütuse põletamine (sektorite kaupa)

| 1. | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.

Energeetikatööstus

| 2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| 3. | Transport |
| --- | --- |

3.

Transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 5. | Muu |
| --- | --- |

5.

Muu

| B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

B.

Kütuste hajusheide

| 1. | Tahkekütused |
| --- | --- |

1.

Tahkekütused

| 2. | Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide |
| --- | --- |

2.

Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

| 2. | Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine |
| --- | --- |

2.

| A. | Mineraalitööstus |
| --- | --- |

A.

Mineraalitööstus

| B. | Keemiatööstus |
| --- | --- |

B.

Keemiatööstus

| C. | Metallitööstus |
| --- | --- |

C.

Metallitööstus

| D. | Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine |
| --- | --- |

D.

Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

| G. | Muude toodete tootmine ja kasutamine |
| --- | --- |

G.

Muude toodete tootmine ja kasutamine

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 3. | Põllumajandus |
| --- | --- |

3.

| B. | Sõnnikukäitlus |
| --- | --- |

B.

Sõnnikukäitlus

| D. | Põllumajandusmaad |
| --- | --- |

D.

Põllumajandusmaad

| F. | Põllumajandusjääkide välioludes põletamine |
| --- | --- |

F.

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

| J. | Muu |
| --- | --- |

J.

Muu

| 5. | Jäätmed |
| --- | --- |

5.

| A. | Tahkete jäätmete ladestamine |
| --- | --- |

A.

Tahkete jäätmete ladestamine

| B. | Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine |
| --- | --- |

B.

Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine

| C. | Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine |
| --- | --- |

C.

Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

| D. | Reovee puhastamine ja ärajuhtimine |
| --- | --- |

D.

Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

| E. | Muu |
| --- | --- |

E.

Muu

| 6. | Muu |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud heitkogused, millest on maha arvatud NEC/CLRTAP inventuuriandmetes esitatud heitkogused

(2)  Vahe kt-des, jagatud kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud heitkogustega

| (3) | Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga |
| --- | --- |

(3)

Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga

---

III LISA

Vorm artikli 8 kohaste ümberarvutuste esitamiseks

| Aasta, mille kohta ümberarvutused tehti | Gaasid: CO2, N2O ja CH4 |
| --- | --- |
| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD | Eelmise inventuuriaruande andmed

  (CO2-ekvivalente, kt) | Viimase inventuuriaruande andmed

  (CO2-ekvivalente, kt) | Vahe

  (CO2-ekvivalente, kt) | Vahe
   (1)

  % | Ümberarvutuse mõju koguheitele ilma LULUCF-ta
   (2)

  % | Ümberarvutuse mõju koguheitele koos LULUCF-ga
   (3)

  % | Ümberarvutuste selgitus |
| Riigi heide ja sidumine kokku | | | | | | | |
| 1. | Energeetika |

Aasta, mille kohta ümberarvutused tehti

Gaasid: CO2, N2O ja CH4

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

Eelmise inventuuriaruande andmed

(CO2-ekvivalente, kt)

Viimase inventuuriaruande andmed

(CO2-ekvivalente, kt)

Vahe

(CO2-ekvivalente, kt)

Vahe
   (1)

%

Ümberarvutuse mõju koguheitele ilma LULUCF-ta
   (2)

%

Ümberarvutuse mõju koguheitele koos LULUCF-ga
   (3)

%

Ümberarvutuste selgitus

Riigi heide ja sidumine kokku

1.

| A. | Kütuse põletamine |
| --- | --- |

A.

Kütuse põletamine

| 1. | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.

Energeetikatööstus

| 2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| 3. | Transport |
| --- | --- |

3.

Transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 5. | Muu |
| --- | --- |

5.

Muu

| B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

B.

Kütuste hajusheide

| 1. | Tahkekütused |
| --- | --- |

1.

Tahkekütused

| 2. | Nafta ja maagaas |
| --- | --- |

2.

Nafta ja maagaas

| C. | CO2 transport ja ladustamine |
| --- | --- |

C.

CO2 transport ja ladustamine

| 2. | Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine |
| --- | --- |

2.

| A. | Mineraalitööstus |
| --- | --- |

A.

Mineraalitööstus

| B. | Keemiatööstus |
| --- | --- |

B.

Keemiatööstus

| C. | Metallitööstus |
| --- | --- |

C.

Metallitööstus

| D. | Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine |
| --- | --- |

D.

Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

| G. | Muude toodete tootmine ja kasutamine |
| --- | --- |

G.

Muude toodete tootmine ja kasutamine

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 3. | Põllumajandus |
| --- | --- |

3.

| A. | Soolesisene fermentatsioon |
| --- | --- |

A.

Soolesisene fermentatsioon

| B. | Sõnnikukäitlus |
| --- | --- |

B.

Sõnnikukäitlus

| C. | Riisikasvatus |
| --- | --- |

C.

Riisikasvatus

| D. | Põllumajandusmaad |
| --- | --- |

D.

Põllumajandusmaad

| E. | Savannide tahtlik põletamine |
| --- | --- |

E.

Savannide tahtlik põletamine

| F. | Põllumajandusjääkide välioludes põletamine |
| --- | --- |

F.

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

| G. | Lupjamine |
| --- | --- |

G.

Lupjamine

| H. | Karbamiidi kasutamine |
| --- | --- |

H.

Karbamiidi kasutamine

| I. | Muu süsinikku sisaldav väetis |
| --- | --- |

I.

Muu süsinikku sisaldav väetis

| J. | Muu |
| --- | --- |

J.

Muu

| 4. | Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (neto)
   (4) |
| --- | --- |

4.

| A. | Metsamaa |
| --- | --- |

A.

Metsamaa

| B. | Põllumaa |
| --- | --- |

B.

Põllumaa

| C. | Rohumaa |
| --- | --- |

C.

Rohumaa

| D. | Märgala |
| --- | --- |

D.

Märgala

| E. | Asulad |
| --- | --- |

E.

Asulad

| F. | Muu maa |
| --- | --- |

F.

Muu maa

| G. | Raiepuidust tooted |
| --- | --- |

G.

Raiepuidust tooted

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 5. | Jäätmed |
| --- | --- |

5.

| A. | Tahkete jäätmete ladestamine |
| --- | --- |

A.

Tahkete jäätmete ladestamine

| B. | Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine |
| --- | --- |

B.

Tahkete jäätmete bioloogiline töötlemine

| C. | Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine |
| --- | --- |

C.

Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

| D. | Reovee puhastamine ja ärajuhtimine |
| --- | --- |

D.

Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

| E. | Muu |
| --- | --- |

E.

Muu

| 6. | Muu (nagu on täpsustatud kokkuvõttes 1.A) |
| --- | --- |

6.

Memokirjed:

Rahvusvahelise transpordi kütused

Lennundus

Navigatsioon

Mitmepoolsed toimingud

Biomassist pärit CO2-heide

Seotud CO2

Süsiniku pikaajaline ladustamine jäätmekõrvalduskohtades

Kaudne N2O

Kaudne CO2

F-gaasid: Tegelik heide kokku

Aasta

Gaasid:

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

Eelmise inventuuriaruande andmed

(CO2-ekvivalente, kt)

Viimase inventuuriaruande andmed

(CO2-ekvivalente, kt)

Vahe

(CO2-ekvivalente, kt)

Vahe
   (1)

%

Ümberarvutuse mõju koguheitele ilma LULUCF-ta
   (2)

%

Ümberarvutuse mõju koguheitele koos LULUCF-ga
   (3)

%

Ümberarvutuste selgitus

| 2.B.9. | Fluori sisaldavate kemikaalide tootmine |
| --- | --- |

2.B.9.

Fluori sisaldavate kemikaalide tootmine

| 2.B.10. | Muu |
| --- | --- |

2.B.10.

Muu

| 2.C.3. | Alumiiniumi tootmine |
| --- | --- |

2.C.3.

Alumiiniumi tootmine

| 2.C.4 | Magneesiumi tootmine |
| --- | --- |

2.C.4

Magneesiumi tootmine

| 2.C.7. | Muu |
| --- | --- |

2.C.7.

Muu

| 2.E.1 | Integraallülituste või pooljuhtide tootmine |
| --- | --- |

2.E.1

Integraallülituste või pooljuhtide tootmine

| 2.E.2. | TFT lamekuvarite tootmine |
| --- | --- |

2.E.2.

TFT lamekuvarite tootmine

| 2.E.3. | Fotogalvaanika |
| --- | --- |

2.E.3.

Fotogalvaanika

| 2.E.4. | Vedelsoojuskandja |
| --- | --- |

2.E.4.

Vedelsoojuskandja

| 2.E.5. | Muu (täpsustatud tabelis 2(II)) |
| --- | --- |

2.E.5.

Muu (täpsustatud tabelis 2(II))

| 2.F.1. | Jahutus- ja kliimaseadmed |
| --- | --- |

2.F.1.

Jahutus- ja kliimaseadmed

| 2.F.2. | Vahutooted |
| --- | --- |

2.F.2.

Vahutooted

| 2.F.3. | Tulekaitse |
| --- | --- |

2.F.3.

Tulekaitse

| 2.F.4. | Aerosoolid |
| --- | --- |

2.F.4.

Aerosoolid

| 2.F.5. | Lahustid |
| --- | --- |

2.F.5.

Lahustid

| 2.F.6. | Muud seadmed |
| --- | --- |

2.F.6.

Muud seadmed

| 2.G.1. | Elektriseadmed |
| --- | --- |

2.G.1.

Elektriseadmed

| 2.G.2. | Muude toodete kasutamisega seotud SF6 ja PFCd |
| --- | --- |

2.G.2.

Muude toodete kasutamisega seotud SF6 ja PFCd

| 2.G.4. | Muu |
| --- | --- |

2.G.4.

Muu

| 2.H. | Muu (täpsustage) |
| --- | --- |

2.H.

Muu (täpsustage)

---

(1)  Hinnatakse ümberarvutusest tulenevat muutust protsentides, võrreldes eelmise inventuuriaruande andmetega (muutus protsentides = 100 × [(LS-PS)/PS], kus LS (latest submission) = viimane esitamine ja PS (previous submission) = eelmine esitamine). Kõiki allika-/neeldajakategooria hinnanguid käsitlevaid ümberarvutamise juhtumeid tuleb riiklikus inventuuriaruandes käsitleda ja selgitada.

(2)  Koguheide on kasvuhoonegaaside summaarne koguheide CO2-ekvivalentides ilma LULUCF-sektori kasvuhoonegaaside heiteta. Ümberarvutuse mõju koguheitele arvutatakse järgmiselt: ümberarvutuse mõju (%) = 100 × [(allikas (LS) — allikas (PS))/koguheide (LS)], kus LS = viimane esitamine, PS = eelmine esitamine.

(3)  Koguheide on kasvuhoonegaaside summaarne koguheide CO2-ekvivalentides koos LULUCF-sektori kasvuhoonegaaside heitega. Ümberarvutuse mõju koguheitele arvutatakse järgmiselt: ümberarvutuse mõju (%) = 100 × [(allikas (LS) — allikas (PS))/koguheide (LS)], kus LS = viimane esitamine, PS = eelmine esitamine.

(4)  Esitatakse CO2 netoheide/-sidumine.

---

IV LISA

Vorm soovituste ja kohanduste rakendamist käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 9

| Ühtse aruandlusvormi kategooria/küsimus | Ülevaatamise tulemusena antud soovitus | Ülevaatusaruanne/punkt | Liikmesriigi vastus/rakendamise seis | Peatükk/riikliku inventuuriaruande punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Ühtse aruandlusvormi kategooria/küsimus

Ülevaatamise tulemusena antud soovitus

Ülevaatusaruanne/punkt

Liikmesriigi vastus/rakendamise seis

Peatükk/riikliku inventuuriaruande punkt

---

V LISA

Vorm teatatud heiteandmete ja heitkogustega kauplemise süsteemis (HKS) esitatud andmete kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 10

| Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt käitiste ja käitajate teatatud tõendatud heitkoguste jaotamine kasvuhoonegaaside riiklikus inventuuris kohaldatud allikakategooriate vahel |
| --- |
| Liikmesriik |
| Aruandeaasta: |
| Andmete alus: HKSi tõendatud heitkogused ja inventuuriandmetes esitatud kasvuhoonegaaside heite andmed aasta X-2 kohta |
| | Koguheide (CO2-ekvivalente) |
| | Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed


  [kt CO2-ekvivalente]
   (3) | Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused


  [kt CO2-ekvivalente]
   (3) | Suhe %


  (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3) | Märkus
   (2) |
| Kasvuhoonegaaside heide (koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide) | | | | |
| CO2-heide (CO2 koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide) | | | | |
| | | | | |
| Kategooria
   (1) | CO2-heide |
| Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed


  [kt]
   (3) | Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused


  [kt]
   (3) | Suhe %


  (Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3) | Märkus
   (2) |
| 1.A | Kütuse põlemist hõlmavad tegevused, kokku |

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt käitiste ja käitajate teatatud tõendatud heitkoguste jaotamine kasvuhoonegaaside riiklikus inventuuris kohaldatud allikakategooriate vahel

Liikmesriik

Aruandeaasta:

Andmete alus: HKSi tõendatud heitkogused ja inventuuriandmetes esitatud kasvuhoonegaaside heite andmed aasta X-2 kohta

Koguheide (CO2-ekvivalente)

Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Suhe %

(Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3)

Märkus
   (2)

Kasvuhoonegaaside heide (koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide)

CO2-heide (CO2 koguheide ilma LULUCF-sektorita kasvuhoonegaaside inventuuriandmete puhul ja ilma allikakategooriast 1A3a (tsiviillennundus) pärit heitkogusteta, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h sätestatud käitiste koguheide)

Kategooria
   (1)

CO2-heide

Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

[kt]
   (3)

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

[kt]
   (3)

Suhe %

(Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3)

Märkus
   (2)

1.A

| 1.A | Kütuse põletamine, paiksed põletusallikad |
| --- | --- |

1.A

| 1.A.1 | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.A.1

| 1.A.1.a | Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine |
| --- | --- |

1.A.1.a

Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine

| 1.A.1.b | Nafta rafineerimine |
| --- | --- |

1.A.1.b

Nafta rafineerimine

| 1.A.1.c | Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud |
| --- | --- |

1.A.1.c

Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud

Raud ja teras (kasvuhoonegaaside inventuuri puhul kombineeritud ühtne aruandlusvorm kategooriatele 1.A.2.a+ 2.C.1 + 1.A.1.c ja muudele asjakohastele ühtse aruandlusvormi kategooriatele, mis hõlmavad raua- ja terasetootmisest tulenevat heidet (nt 1A1a, 1B1) (4))

| 1.A.2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

1.A.2.

| 1.A.2.a | Raud ja teras |
| --- | --- |

1.A.2.a

Raud ja teras

| 1.A.2.b | Värvilised metallid |
| --- | --- |

1.A.2.b

Värvilised metallid

| 1.A.2.c | Kemikaalid |
| --- | --- |

1.A.2.c

Kemikaalid

| 1.A.2.d | Tselluloos, paber ja trükitööstus |
| --- | --- |

1.A.2.d

Tselluloos, paber ja trükitööstus

| 1.A.2.e | Toiduainetetööstus, joogid ja tubakas |
| --- | --- |

1.A.2.e

Toiduainetetööstus, joogid ja tubakas

| 1.A.2.f | Mittemetallmineraalid |
| --- | --- |

1.A.2.f

Mittemetallmineraalid

| 1.a.2.g | Muud |
| --- | --- |

1.a.2.g

Muud

| 1.A.3. | Transport |
| --- | --- |

1.A.3.

| 1.A.3.e | Muu transport (torutransport) |
| --- | --- |

1.A.3.e

Muu transport (torutransport)

| 1.A.4 | Muud sektorid |
| --- | --- |

1.A.4

| 1.A.4.a | Kaubanduslik/institutsiooniline |
| --- | --- |

1.A.4.a

Kaubanduslik/institutsiooniline

| 1.A.4.c | Põllumajandus/metsandus/kalandus |
| --- | --- |

1.A.4.c

Põllumajandus/metsandus/kalandus

| 1.B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

1.B.

| 1.C. | CO2 transport ja ladustamine |
| --- | --- |

1.C.

| 1.C.1 | CO2 transport |
| --- | --- |

1.C.1

CO2 transport

| 1.C.2 | CO2 sissejuhtimine ja ladustamine |
| --- | --- |

1.C.2

CO2 sissejuhtimine ja ladustamine

| 1.C.3 | Muu |
| --- | --- |

1.C.3

Muu

| 2.A | Mineraalsed tooted |
| --- | --- |

2.A

| 2.A.1. | Tsemendi tootmine |
| --- | --- |

2.A.1.

Tsemendi tootmine

| 2.A.2. | Lubja tootmine |
| --- | --- |

2.A.2.

Lubja tootmine

| 2.A.3. | Klaasi tootmine |
| --- | --- |

2.A.3.

Klaasi tootmine

| 2.A.4. | Muu karbonaatide kasutamine protsessides |
| --- | --- |

2.A.4.

Muu karbonaatide kasutamine protsessides

| 2.B | Keemiatööstus |
| --- | --- |

2.B

| 2.B.1. | Ammoniaagi tootmine |
| --- | --- |

2.B.1.

Ammoniaagi tootmine

| 2.B.3. | Adipiinhappe tootmine (CO2) |
| --- | --- |

2.B.3.

Adipiinhappe tootmine (CO2)

| 2.B.4. | Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine |
| --- | --- |

2.B.4.

Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine

| 2.B.5. | Karbiidi tootmine |
| --- | --- |

2.B.5.

Karbiidi tootmine

| 2.B.6 | Titaandioksiidi tootmine |
| --- | --- |

2.B.6

Titaandioksiidi tootmine

| 2.B.7 | Naatriumkarbonaadi tootmine |
| --- | --- |

2.B.7

Naatriumkarbonaadi tootmine

| 2.B.8 | Naftakeemia- ja süsiniktahma tootmine |
| --- | --- |

2.B.8

Naftakeemia- ja süsiniktahma tootmine

| 2.C | Metallitootmine |
| --- | --- |

2.C

| 2.C.1. | Raua ja terase tootmine |
| --- | --- |

2.C.1.

Raua ja terase tootmine

| 2.C.2 | Ferrosulamite tootmine |
| --- | --- |

2.C.2

Ferrosulamite tootmine

| 2.C.3 | Alumiiniumi tootmine |
| --- | --- |

2.C.3

Alumiiniumi tootmine

| 2.C.4 | Magneesiumi tootmine |
| --- | --- |

2.C.4

Magneesiumi tootmine

| 2.C.5 | Plii tootmine |
| --- | --- |

2.C.5

Plii tootmine

| 2.C.6 | Tsingi tootmine |
| --- | --- |

2.C.6

Tsingi tootmine

| 2.C.7 | Muu metallitootmine |
| --- | --- |

2.C.7

Muu metallitootmine

Kategooria
   (1)

N2O heide

Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Suhe %

(Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3)

Märkus
   (2)

| 2.B.2. | Lämmastikhappe tootmine |
| --- | --- |

2.B.2.

Lämmastikhappe tootmine

| 2.B.3. | Adipiinhappe tootmine |
| --- | --- |

2.B.3.

Adipiinhappe tootmine

| 2.B.4. | Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine |
| --- | --- |

2.B.4.

Kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine

Kategooria
   (1)

Perfluorosüsivesinike (PFC) heide

Kasvuhoonegaaside inventuuri heiteandmed

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt tõendatud heitkogused

[kt CO2-ekvivalente]
   (3)

Suhe %

(Tõendatud heitkogused/inventuuri heiteandmed)
   (3)

Märkus
   (2)

| 2.C.3 | Alumiiniumi tootmine |
| --- | --- |

2.C.3

Alumiiniumi tootmine

---

(1)  Tõendatud heitkoguste jaotamisest inventuurikategooriatesse neljanumbrilise koodi tasandil tuleb teatada, kui selline tõendatud heitkoguste jaotamine on võimalik ja heide on tekkinud. Tuleks kasutada järgmisi tähiseid:

NO= heitkoguseid ei tekkinud

IE= heitkogused on märgitud mujal

C= konfidentsiaalne

minimaalne= võib tekkida väike tõendatud heitkogus vastavas ühtse aruandlusvormi kategoorias, kuid kogus on alla 5 % kategooria heitkogusest

(2)  Märkuste veergu tuleks kasutada selleks, et anda lühiülevaade kontrollidest, ja kui liikmesriik soovib, anda heite jaotumise kohta täiendavaid selgitusi.

(3)  Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga.

(4)  Täidetakse kõigi kategooriasse „Raud ja teras” kuuluvate ühtse aruandlusvormi kategooriate põhjal, mille iga liikmesriigi määrab kindlaks eraldi; valem on üksnes illustratiivne.

Märkus: x = aruandeaasta

---

VI LISA

Vorm energiaalaste andmetega kooskõla käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 12

| KÜTUSE LIIK | Kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud teave nähtava tarbimise kohta | Nähtav tarbimine määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmete alusel | Absoluutne erinevus
   (1) | Suhteline erinevus
   (2) | Erinevuste selgitused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (TJ)
   (3) | (TJ)
   (3) | (TJ)
   (3) | %
   (3) |
| Vedel fossiilkütus | Primaarkütused | Toornafta | | | | | |
| Orimulsion (bituumeni emulsioon vees) | | | | | |
| Veeldatud maagaas | | | | | |
| Sekundaarkütused | Bensiin | | | | | |
| Lennukipetrooleum | | | | | |
| Muu petrooleum | | | | | |
| Põlevkiviõli | | | | | |
| Gaasiõli/diisliõli | | | | | |
| Masuut | | | | | |
| Veeldatud naftagaas (LPG) | | | | | |
| Etaan | | | | | |
| Toorbensiin | | | | | |
| Bituumen | | | | | |
| Määrdeained | | | | | |
| Naftakoks | | | | | |
| Rafineerimistehaste lähteained | | | | | |
| Muu õli | | | | | |
| Muud vedelad fossiilkütused | | | | | |
| Vedelad fossiilkütused kokku | | | | | |
| Tahked fossiilkütused | Primaarkütused | Antratsiit | | | | | |
| Koksisüsi | | | | | |
| Muu bituminoosne süsi | | | | | |
| Subbituminoosne süsi | | | | | |
| Pruunsüsi | | | | | |
| Põlevkivi ja tõrvaliiv | | | | | |
| Sekundaarkütused | Pruunsöe- ja kivisöebrikett | | | | | |
| Koksiahjukoks/Gaasikoks | | | | | |
| Söetõrv | | | | | |
| Muud tahked fossiilkütused | | | | | |
| Tahked fossiilkütused kokku | | | | | |
| Gaasilised fossiilkütused | Maagaas (kuiv) | | | | | |
| Muud gaasilised fossiilkütused | | | | | | |
| Gaasilised fossiilkütused kokku | | | | | | |
| Jäätmed (muud kui biomass) | | | | | |
| Muud fossiilsed kütused | | | | | | |
| Turvas | | | | | | | |
| Kokku | | | | | |

KÜTUSE LIIK

Kasvuhoonegaaside inventuuriandmetes esitatud teave nähtava tarbimise kohta

Nähtav tarbimine määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmete alusel

Absoluutne erinevus
   (1)

Suhteline erinevus
   (2)

Erinevuste selgitused

(TJ)
   (3)

(TJ)
   (3)

(TJ)
   (3)

%
   (3)

Vedel fossiilkütus

Primaarkütused

Toornafta

Orimulsion (bituumeni emulsioon vees)

Veeldatud maagaas

Sekundaarkütused

Bensiin

Lennukipetrooleum

Muu petrooleum

Põlevkiviõli

Gaasiõli/diisliõli

Masuut

Veeldatud naftagaas (LPG)

Etaan

Toorbensiin

Bituumen

Määrdeained

Naftakoks

Rafineerimistehaste lähteained

Muu õli

Muud vedelad fossiilkütused

Vedelad fossiilkütused kokku

Tahked fossiilkütused

Primaarkütused

Antratsiit

Koksisüsi

Muu bituminoosne süsi

Subbituminoosne süsi

Pruunsüsi

Põlevkivi ja tõrvaliiv

Sekundaarkütused

Pruunsöe- ja kivisöebrikett

Koksiahjukoks/Gaasikoks

Söetõrv

Muud tahked fossiilkütused

Tahked fossiilkütused kokku

Gaasilised fossiilkütused

Maagaas (kuiv)

Muud gaasilised fossiilkütused

Gaasilised fossiilkütused kokku

Jäätmed (muud kui biomass)

Muud fossiilsed kütused

Turvas

Kokku

---

(1)  Kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kohane nähtav tarbimine, millest on maha arvatud määruse (EÜ) nr 1099/2008 kohaselt esitatud andmed nähtava tarbimise kohta.

(2)  Absoluutne vahe jagatud kasvuhoonegaaside inventuuriandmete kohase nähtava tarbimisega.

(3)  Andmed esitatakse kt-de ja protsendiväärtuste puhul ühe komakohaga.

---

VII LISA

Vorm määramatust käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 14

| |
| --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M |
| IPCC-kategooria | Gaas | Baasaasta heide või neeldajates seotud heide | Aasta x heide või neeldajates seotud heide | Tegevusandmetega seotud määramatus | Heitekoefitsiendi/-hinnangu parameetriga seotud määramatus | Summaarne määramatus | Mõju dispersioonile aastal x kategooriate kaupa | A-tüüpi tundlikkus | B-tüüpi tundlikkus | Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud heitekoefitsiendi/-hinnangute parameetritega seotud määramatusest | Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud tegevusandmetega seotud määramatusest | Riigi koguheite suundumustega seotud määramatus |
| | | Sisendandmed | Sisendandmed | Sisendandmed
  Märkus A | Sisendandmed
  Märkus A | | | Märkus B | | I * F
  Märkus C | J * E *

  Märkus D | K2 + L2 |
| | | Gg CO2-ekvivalente | Gg CO2-ekvivalente | % | % | % | | % | % | % | % | % |
| Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 1 | CO2 | | | | | | | | | | | |
| Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 2 | CO2 | | | | | | | | | | | |
| jne. | ... | | | | | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | Kogu inventuuri määramatus protsentides: | | | | | Heite suundumusega seotud määramatus: | |
| Allikas: 2006 IPCC guidelines, Volume 1, Table 3.2 Approach 1 uncertainty calculation |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

IPCC-kategooria

Gaas

Baasaasta heide või neeldajates seotud heide

Aasta x heide või neeldajates seotud heide

Tegevusandmetega seotud määramatus

Heitekoefitsiendi/-hinnangu parameetriga seotud määramatus

Summaarne määramatus

Mõju dispersioonile aastal x kategooriate kaupa

A-tüüpi tundlikkus

B-tüüpi tundlikkus

Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud heitekoefitsiendi/-hinnangute parameetritega seotud määramatusest

Riigi heitesuundumustega seotud määramatus, mis on tingitud tegevusandmetega seotud määramatusest

Riigi koguheite suundumustega seotud määramatus

Sisendandmed

Sisendandmed

Sisendandmed

Märkus A

Sisendandmed

Märkus A

Formula

Formula

Märkus B

Formula

I * F

Märkus C

J * E *Formula

Märkus D

K2 + L2

Gg CO2-ekvivalente

Gg CO2-ekvivalente

%

%

%

%

%

%

%

%

Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 1

CO2

Nt 1.A.1. Energeetikatööstus, kütus 2

CO2

jne.

...

Kokku

Formula

Formula

Formula

Formula

Kogu inventuuri määramatus protsentides:

Formula

Heite suundumusega seotud määramatus:

Formula

Allikas: 2006 IPCC guidelines, Volume 1, Table 3.2 Approach 1 uncertainty calculation

---

VIII LISA

Vorm metoodikakirjelduste olulisi muudatusi käsitleva teabe esitamiseks vastavalt artiklile 16

| KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD | MEETODITE KIRJELDUS | ÜMBERARVUTUSED | VIIDE |
| --- | --- | --- | --- |
| Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab metoodikakirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta inventuuriaruandega | Palun märkige linnuke, kui see kajastub ka ümberarvutustes võrreldes eelmiste aastate ühtse aruandlusvormiga | Kui märkisite linnukese, esitage palun viide riikliku inventuuriaruande vastavale osale või lehekülgedele ja vajaduse korral lisage täpsustav teave, nt alakategooria või gaas, millega seoses kirjeldust muudeti |
| Kokku (netoheide) | | | |
| 1. | Energeetika |

KASVUHOONEGAASIDE ALLIKA- JA NEELDAJAKATEGOORIAD

MEETODITE KIRJELDUS

ÜMBERARVUTUSED

VIIDE

Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab metoodikakirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta inventuuriaruandega

Palun märkige linnuke, kui see kajastub ka ümberarvutustes võrreldes eelmiste aastate ühtse aruandlusvormiga

Kui märkisite linnukese, esitage palun viide riikliku inventuuriaruande vastavale osale või lehekülgedele ja vajaduse korral lisage täpsustav teave, nt alakategooria või gaas, millega seoses kirjeldust muudeti

Kokku (netoheide)

1.

| A. | Kütuse põletamine (sektorite kaupa) |
| --- | --- |

A.

Kütuse põletamine (sektorite kaupa)

| 1. | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.

Energeetikatööstus

| 2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| 3. | Transport |
| --- | --- |

3.

Transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| 5. | Muu |
| --- | --- |

5.

Muu

| B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

B.

Kütuste hajusheide

| 1. | Tahkekütused |
| --- | --- |

1.

Tahkekütused

| 2. | Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide |
| --- | --- |

2.

Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

| C. | CO2 transport ja ladustamine |
| --- | --- |

C.

CO2 transport ja ladustamine

| 2. | Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine |
| --- | --- |

2.

| A. | Mineraalitööstus |
| --- | --- |

A.

Mineraalitööstus

| B. | Keemiatööstus |
| --- | --- |

B.

Keemiatööstus

| C. | Metallitööstus |
| --- | --- |

C.

Metallitööstus

| D. | Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine |
| --- | --- |

D.

Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

| E. | Elektroonikatööstus |
| --- | --- |

E.

Elektroonikatööstus

| F. | Osoonikihti kahandavatele ainete asemel muude toodete kasutamine |
| --- | --- |

F.

Osoonikihti kahandavatele ainete asemel muude toodete kasutamine

| G. | Muude toodete tootmine ja kasutamine |
| --- | --- |

G.

Muude toodete tootmine ja kasutamine

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 3. | Põllumajandus |
| --- | --- |

3.

| A. | Soolesisene fermentatsioon |
| --- | --- |

A.

Soolesisene fermentatsioon

| B. | Sõnnikukäitlus |
| --- | --- |

B.

Sõnnikukäitlus

| C. | Riisikasvatus |
| --- | --- |

C.

Riisikasvatus

| D. | Põllumajandusmaad |
| --- | --- |

D.

Põllumajandusmaad

| E. | Savannide tahtlik põletamine |
| --- | --- |

E.

Savannide tahtlik põletamine

| F. | Põllumajandusjääkide välioludes põletamine |
| --- | --- |

F.

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

| G. | Lupjamine |
| --- | --- |

G.

Lupjamine

| H. | Karbamiidi kasutamine |
| --- | --- |

H.

Karbamiidi kasutamine

| I. | Muud süsinikku sisaldavad väetised |
| --- | --- |

I.

Muud süsinikku sisaldavad väetised

| J. | Muu |
| --- | --- |

J.

Muu

| 4. | Maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus (LULUCF) |
| --- | --- |

4.

| A. | Metsamaa |
| --- | --- |

A.

Metsamaa

| B. | Põllumaa |
| --- | --- |

B.

Põllumaa

| C. | Rohumaa |
| --- | --- |

C.

Rohumaa

| D. | Märgala |
| --- | --- |

D.

Märgala

| E. | Asulad |
| --- | --- |

E.

Asulad

| F. | Muu maa |
| --- | --- |

F.

Muu maa

| G. | Raiepuidust tooted |
| --- | --- |

G.

Raiepuidust tooted

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 5. | Jäätmed |
| --- | --- |

5.

| A. | Tahkete jäätmete kõrvaldamine |
| --- | --- |

A.

Tahkete jäätmete kõrvaldamine

| B. | Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus |
| --- | --- |

B.

Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus

| C. | Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine |
| --- | --- |

C.

Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

| D. | Reovee puhastamine ja ärajuhtimine |
| --- | --- |

D.

Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

| E. | Muu |
| --- | --- |

E.

Muu

| 6. | Muu (täpsustatud kokkuvõttes 1.A) |
| --- | --- |

6.

Kyoto protokolli kohane LULUCF

Artikli 3 lõike 3 tegevused

Metsastamine/taasmetsastamine

Raadamine

Artikli 3 lõike 4 tegevused

Metsamajandus

Põllumaa majandamine (kui see on valitud)

Karjamaa majandamine (kui see on valitud)

Taastaimestamine (kui see on valitud)

Sookuivendamine ja taassoostamine (kui see on valitud)

| Riikliku inventuuriaruande peatükk | KIRJELDUS | | VIIDE |
| --- | --- | --- | --- |
| Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab kirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta riikliku inventuuriaruandega | | Kui märkisite linnukese, esitage palun täpsem teave, nt viide riikliku inventuuriaruande asjaomastele lehekülgedele |
| 1.2. peatükk. Riikliku inventuurisüsteemi kirjeldus | | | |

Riikliku inventuuriaruande peatükk

KIRJELDUS

VIIDE

Palun märkige linnuke, kui viimane riiklik inventuuriaruanne sisaldab kirjelduste olulisi muudatusi võrreldes eelmise aasta riikliku inventuuriaruandega

Kui märkisite linnukese, esitage palun täpsem teave, nt viide riikliku inventuuriaruande asjaomastele lehekülgedele

1.2. peatükk. Riikliku inventuurisüsteemi kirjeldus

---

IX LISA

Liidu kasvuhoonegaaside inventuuri ja inventuuriaruande koostamise kord ja ajakava

| Tegevus | Kes | Millal | Mida |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Liikmesriigid esitavad iga-aastased inventuuriandmed (täidetud ühtne aruandlusvorm ja riikliku inventuuriaruande elemendid) |

Tegevus

Kes

Millal

Mida

1.

Liikmesriigid esitavad iga-aastased inventuuriandmed (täidetud ühtne aruandlusvorm ja riikliku inventuuriaruande elemendid)

Liikmesriigid

Iga aasta 15. jaanuariks

Määruse nr 525/2013/EL artikli 7 lõikes 1 ja käesoleva määruse artiklis 3 loetletud teave

| 2. | Liikmesriikide esitatud andmete esialgsed kontrollid |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide esitatud andmete esialgsed kontrollid

Komisjon (sh DG ESTAT (Eurostat), Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)), keda abistab Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Liikmesriigi esitatud andmete puhul 15. jaanuarist kuni hiljemalt 28. veebruarini

Esialgsed kontrollid ja kooskõlalisuse kontrollid (teostab EEA). Eurostat ja EEA võrdlevad liikmesriikide poolt ühtsel aruandlusvormil esitatud energiaalaseid andmeid Eurostati energiaalaste andmetega (sektoripõhine ja standardlähenemisviis). JRC kontrollib liikmesriikidega konsulteerides liikmesriikide põllumajandust ning maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF) käsitlevaid inventuuriandmeid. Esialgse kontrolli tulemused dokumenteeritakse.

| 3. | Liidu inventuuriandmete ja inventuuriaruande projekti koostamine (liidu inventuuriaruande elemendid) |
| --- | --- |

3.

Liidu inventuuriandmete ja inventuuriaruande projekti koostamine (liidu inventuuriaruande elemendid)

Komisjon (sh Eurostat, JRC), keda abistab EEA

Kuni 28. veebruarini

Liidu inventuuriandmete ja inventuuriaruande projekti koostamine (liikmesriike puudutava teabe koostamine) liikmesriikide inventuuriandmete ja vajaduse korral täiendavate andmete põhjal (esitatud 15. jaanuaril).

| 4. | Esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine, sh teatamine lünkade võimalikust täitmisest |
| --- | --- |

4.

Esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine, sh teatamine lünkade võimalikust täitmisest

Komisjon, keda abistab EEA

28. veebruar

Esialgse kontrolli tulemuste laialijagamine, sh lünkade võimalikust täitmisest teatamine ning tulemuste kättesaadavaks tegemine

| 5. | Liidu inventuuriandmete ja -aruande projekti laialijagamine |
| --- | --- |

5.

Liidu inventuuriandmete ja -aruande projekti laialijagamine

Komisjon, keda abistab EEA

28. veebruar

Liidu inventuuriandmete projekti laialijagamine liikmesriikidele 28. veebruaril. Liikmesriigid kontrollivad andmeid.

| 6. | Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid ning esitavad lõplikud riiklikud inventuuriaruanded.

Liikmesriigid

15. märtsiks

Liikmesriigid esitavad ajakohastatud või täiendavaid inventuuriandmeid (et kõrvaldada ebakõlasid või täita lünki) ning lõplikud riiklikud inventuuriaruanded.

| 7. | Liikmesriigid esitavad märkusi liidu inventuuriandmete projekti kohta |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid esitavad märkusi liidu inventuuriandmete projekti kohta

Liikmesriigid

15. märtsiks

Vajaduse korral esitatakse parandatud andmed ja märkused seoses liidu inventuuriandmete projektiga

| 8. | Liikmesriikide vastused esialgsele kontrollile |
| --- | --- |

8.

Liikmesriikide vastused esialgsele kontrollile

Liikmesriigid

15. märtsiks

Liikmesriigid esitavad vajaduse korral oma vastused seoses esialgse kontrolliga.

| 9. | Esialgse kontrolli tulemuste kohta lisaküsimuste esitamine |
| --- | --- |

9.

Esialgse kontrolli tulemuste kohta lisaküsimuste esitamine

Komisjon, keda abistab EEA

31. märts

Esialgse kontrolli tulemuste kohta lisaküsimuste esitamine ja tulemuste kättesaadavaks tegemine

| 10. | Hinnangud riiklikest inventuuriandmetest puuduvate andmete kohta |
| --- | --- |

10.

Hinnangud riiklikest inventuuriandmetest puuduvate andmete kohta

Komisjon, keda abistab EEA

31. märts

Komisjon valmistab ette hinnangud puuduvate andmete kohta aruandeaasta 31. märtsiks ning edastab need liikmesriikidele.

| 12. | Liikmesriikide märkused puuduvaid andmeid käsitlevate komisjoni koostatud hinnangute kohta |
| --- | --- |

12.

Liikmesriikide märkused puuduvaid andmeid käsitlevate komisjoni koostatud hinnangute kohta

Liikmesriigid

7. aprill

Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaatamiseks märkused komisjoni poolt puuduvate andmete kohta koostatud hinnangute suhtes

| 13. | Liikmesriikide vastused esialgsete kontrollide kohta esitatud lisaküsimustele |
| --- | --- |

13.

Liikmesriigid

7. aprill

Liikmesriigid esitavad vastused esialgse kontrolli kohta esitatud lisaküsimustele.

| 13a | Liikmesriigid esitavad andmed UNFCCC sekretariaadile |
| --- | --- |

13a

Liikmesriigid esitavad andmed UNFCCC sekretariaadile

Liikmesriigid

15. aprill

Andmete esitamine UNFCCC sekretariaadile (koos koopiaga EEA-le)

| 14. | Lõplikud iga-aastased liidu inventuuriandmed (sh liidu inventuuriaruanne) |
| --- | --- |

14.

Lõplikud iga-aastased liidu inventuuriandmed (sh liidu inventuuriaruanne)

Komisjon, keda abistab EEA

15. aprill

Lõplike iga-aastaste liidu inventuuriandmete esitamine ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile.

| 15. | Liikmesriigid esitavad vajaduse korral kohandatud andmed |
| --- | --- |

15.

Liikmesriigid esitavad vajaduse korral kohandatud andmed

Liikmesriigid

8. maiks

Liikmesriigid esitavad komisjonile kohandatud andmed, mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile Liikmesriigid peavad täpselt märkima, milliseid osi on muudetud, et hõlbustada andmete kasutamist liidu kohandatud andmetes. Andmete uuesti esitamist tuleks vältida nii palju kui võimalik.

Kuna liidu kohandatud andmete puhul tuleb kinni pidada Kyoto protokolli artiklis 8 sätestatud tähtajast, tuleb kohandatud andmed saata komisjonile varem, kui Kyoto protokolli artikli 8 kohastes juhendites on ette nähtud, eeldusel, et kohandatud andmetega parandatakse andmeid või teavet, mida on kasutatud liidu inventuuriandmete koostamisel.

| 16. | Liidu kohandatud inventuuriandmete esitamine vastuseks liikmesriikide kohandatud inventuuriandmetele |
| --- | --- |

16.

Liidu kohandatud inventuuriandmete esitamine vastuseks liikmesriikide kohandatud inventuuriandmetele

Komisjon, keda abistab EEA

27. mai

Vajaduse korral lõplike iga-aastaste liidu kohandatud inventuuriandmete esitamine UNFCCC sekretariaadile.

| 17. | Muude kohandatud andmete esitamine pärast esialgse kontrollietapi lõppu. |
| --- | --- |

17.

Muude kohandatud andmete esitamine pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

Liikmesriigid

Kui kohandatud andmeid esineb.

Liikmesriigid edastavad komisjonile muid kohandatud andmeid (ühtne aruandlusvorm või riiklik inventuuriaruanne), mille nad esitavad UNFCCC sekretariaadile pärast esialgse kontrollietapi lõppu.

---

X LISA

Vorm otsusega 406/2009/EÜ hõlmatud kasvuhoonegaaside heiteandmete esitamiseks

| A | | X-2 |
| --- | --- | --- |
| B | Kasvuhoonegaaside heide | kt CO2-ekvivalente |
| C | Kasvuhoonegaaside koguheide ilma LULUCF-ta (1) | |
| D | Direktiivi 2003/87/EÜ kohaste paiksete käitiste tõendatud koguheide (2) | |
| E | Kategooria 1.A.3.A (tsiviillennundus) CO2-heide | |
| F | Jagatud kohustuste otsuse (JKO) kohane koguheide (= C-D-E) | |

A

X-2

B

Kasvuhoonegaaside heide

kt CO2-ekvivalente

C

Kasvuhoonegaaside koguheide ilma LULUCF-ta (1)

D

Direktiivi 2003/87/EÜ kohaste paiksete käitiste tõendatud koguheide (2)

E

Kategooria 1.A.3.A (tsiviillennundus) CO2-heide

F

Jagatud kohustuste otsuse (JKO) kohane koguheide (= C-D-E)

---

(1)  Liidu geograafilise piirkonna kasvuhoonegaaside koguheide, mis vastab sama aasta kohta ühtse aruandlusvormi kokkuvõtlikus tabelis 2 esitatud kasvuhoonegaaside koguheitele (ilma LULUCF-ta).

(2)  Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3h määratletule seoses kõnealuse direktiivi I lisas loetletud tegevusaladega, v.a lennundustegevused.

Märkus: x = aruandeaasta

---

XI LISA

Poliitikasuundi ja meetmeid käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 22

Tabel 1. Sektorid ja gaasid poliitikasuundi, meetmeid ja meetmerühmi käsitleva teabe esitamiseks ning poliitikavahendi liik

| Poliitikasuuna või meetme number | Poliitikasuuna või meetme nimetus | Mõjutatud sektor(id) (1) | Mõjutatud KHG(-d) (2) | Eesmärk (3) | Kvantitatiivne eesmärk (4) | Lühikirjeldus (5) | Poliitikavahendi liik (6) | Liidu poliitika, mille tulemusel poliitikasuund või meede rakendati | Rakendamise seis (9) | Rakendusperiood | Prognoosid, milles on poliitikasuunda või meedet arvesse võetud | Poliitika rakendamise eest vastutavad üksused (10) | Näitajad edusammude seireks ja hindamiseks aja jooksul | Viide hinnangutele ja nende aluseks olevatele tehnilistele aruannetele | Üldised märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu poliitika (7) | Muu (8) | Algus | Lõpp | | Liik | Nimetus | Kirjeldus | Väärtused (11) |
| [Aasta] | [Aasta] | [Aasta] | [Aasta] |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Märkused: Lühendid: KHG = kasvuhoonegaas; LULUCF = maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus. |

Poliitikasuuna või meetme number

Poliitikasuuna või meetme nimetus

Mõjutatud sektor(id) (1)

Mõjutatud KHG(-d) (2)

Eesmärk (3)

Kvantitatiivne eesmärk (4)

Lühikirjeldus (5)

Poliitikavahendi liik (6)

Liidu poliitika, mille tulemusel poliitikasuund või meede rakendati

Rakendamise seis (9)

Rakendusperiood

Prognoosid, milles on poliitikasuunda või meedet arvesse võetud

Poliitika rakendamise eest vastutavad üksused (10)

Näitajad edusammude seireks ja hindamiseks aja jooksul

Viide hinnangutele ja nende aluseks olevatele tehnilistele aruannetele

Üldised märkused

Liidu poliitika (7)

Muu (8)

Algus

Lõpp

Liik

Nimetus

Kirjeldus

Väärtused (11)

[Aasta]

[Aasta]

[Aasta]

[Aasta]

Märkused: Lühendid: KHG = kasvuhoonegaas; LULUCF = maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus.

Tabel 2. Kliimamuutuste leevendamist käsitleva poliitikasuuna ja meetme või nende rühmade mõju eel- ja järelhindamise tulemused
   (12)

| Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm | ELi HKSi või JKO otsuse kohaseid heitkoguseid mõjutav poliitikasuund (võib valida mõlemad) | Eelhindamine | Järelhindamine | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KHG heite vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas) | KHG heite vähenemine t+5 (kt CO2-ekvivalente aastas) | KHG heite vähenemine t+10 (kt CO2-ekvivalente aastas) | KHG heite vähenemine t+15 (kt CO2-ekvivalente aastas) | Aasta, mille kohta vähenemine kehtib | Heite keskmine vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas) | Leevendamist käsitlevate hinnangute aluseks oleva teabe selgitus | Tegurid, mida poliitikasuund või meede mõjutab | Hinnanguga seotud dokumendid/allikas, kui need on olemas (esitage veebilink aruandele, kust see arv on võetud) |
| ELi HKS | JKO | LULUCF | Kokku | ELi HKS | JKO | Kokku | ELi HKS | JKO | Kokku | ELi HKS | JKO | Kokku | ELi HKS | JKO |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm

ELi HKSi või JKO otsuse kohaseid heitkoguseid mõjutav poliitikasuund (võib valida mõlemad)

Eelhindamine

Järelhindamine

KHG heite vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas)

KHG heite vähenemine t+5 (kt CO2-ekvivalente aastas)

KHG heite vähenemine t+10 (kt CO2-ekvivalente aastas)

KHG heite vähenemine t+15 (kt CO2-ekvivalente aastas)

Aasta, mille kohta vähenemine kehtib

Heite keskmine vähenemine t (kt CO2-ekvivalente aastas)

Leevendamist käsitlevate hinnangute aluseks oleva teabe selgitus

Tegurid, mida poliitikasuund või meede mõjutab

Hinnanguga seotud dokumendid/allikas, kui need on olemas (esitage veebilink aruandele, kust see arv on võetud)

ELi HKS

JKO

LULUCF

Kokku

ELi HKS

JKO

Kokku

ELi HKS

JKO

Kokku

ELi HKS

JKO

Kokku

ELi HKS

JKO

Tabel 3. Kliimamuutuste leevendamist käsitleva poliitikasuuna ja meetme või nende rühmadega seoses prognoositud ja tehtud kulutused ning prognoositud ja saadud kasu

| Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm | Prognoositud kulud ja tulud | Tehtud kulutused ja saadud tulu |
| --- | --- | --- |
| Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta | Kulud kokku aastas eurodes (märkige aasta, mille kohta kulud on arvutatud) | Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid) | Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud | Aasta, mille kohta on arvutused tehtud | Kuluhinnangu dokumendid/allikas | Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta | Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud | Aasta, mille kohta kulud ja tulud on arvutatud | Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid) | Kuluhinnangu dokumendid/allikas |
| | | | | | | | | | | | |
| Märkus: Liikmesriigid peavad lisama kõik poliitikasuunad ja meetmed või nende rühmad, mille kohta selline hinnang on kättesaadav. Kasu peab olema märgitud vormile negatiivse kuluna. |

Poliitikasuund või meede või poliitikasuundade ja meetmete rühm

Prognoositud kulud ja tulud

Tehtud kulutused ja saadud tulu

Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta

Kulud kokku aastas eurodes (märkige aasta, mille kohta kulud on arvutatud)

Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid)

Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud

Aasta, mille kohta on arvutused tehtud

Kuluhinnangu dokumendid/allikas

Kulud eurodes ühe vähendatud/seotud CO2-ekvivalenttonni kohta

Aasta, mille alusel püsivhind on arvutatud

Aasta, mille kohta kulud ja tulud on arvutatud

Kuluhinnangute kirjeldus (mille alusel kulusid on hinnatud, mis liiki kulusid on hinnatud, meetodid)

Kuluhinnangu dokumendid/allikas

Märkus: Liikmesriigid peavad lisama kõik poliitikasuunad ja meetmed või nende rühmad, mille kohta selline hinnang on kättesaadav. Kasu peab olema märgitud vormile negatiivse kuluna.

Kasu peab olema märgitud vormile negatiivse kuluna.

Kui võimalik, tuleks sama poliitikasuuna või meetme või nende rühmaga seotud kulud ja tulud märkida kahele eraldi reale ning kolmandale reale poliitikasuuna või meetme või nende rühmaga seotud netokulu. Kui teatatud kulud on netokulud, mis hõlmavad nii positiivset kulu kui ka kasu (= negatiivsed kulud), tuleks see ära märkida.

Küsimustik: Teave selle kohta, millises ulatuses on liikmesriigi meede oluline osa riiklikul tasemel tehtud jõupingutustest, samuti mil määral ühisrakenduse, puhta arengu mehhanismi ja rahvusvahelise heitkogustega kauplemise kavandatud kasutamine täiendab siseriiklike meetmeid.

Küsimustik Kyoto protokolli mehhanismide kasutamise kohta aastateks 2013–2020 seatud eesmärkide saavutamiseks

| 1. | Kas teie liikmesriik kavatseb kasutada Kyoto protokolli (Kyoto mehhanismide) kohast ühisrakendust (joint implementation, JI), puhta arengu mehhanismi (clean development mechanism, CDM) ning rahvusvahelist heitkogustega kauplemist (international emissions trading, IET) heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustuse täitmiseks vastavalt Kyoto protokollile? Kui jah, siis milliseid edusamme on tehtud rakendussätete (rakenduskavade, institutsioonide otsuste) ning asjaomaste siseriiklike õigusaktide osas? |
| --- | --- |

1.

Kas teie liikmesriik kavatseb kasutada Kyoto protokolli (Kyoto mehhanismide) kohast ühisrakendust (joint implementation, JI), puhta arengu mehhanismi (clean development mechanism, CDM) ning rahvusvahelist heitkogustega kauplemist (international emissions trading, IET) heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustuse täitmiseks vastavalt Kyoto protokollile? Kui jah, siis milliseid edusamme on tehtud rakendussätete (rakenduskavade, institutsioonide otsuste) ning asjaomaste siseriiklike õigusaktide osas?

| 2. | Millist kvantitatiivset kasu ootab teie liikmesriik Kyoto mehhanismidelt 2013.–2020. aastani kestval teisel heitkoguste kvantifitseeritud piiramise ja vähendamise kohustuse perioodil, et täita otsuse Y (ratifitseerimisotsus) artikli X ja Kyoto protokolli kohast heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustust? (Palun kasutage tabelit) |
| --- | --- |

2.

Millist kvantitatiivset kasu ootab teie liikmesriik Kyoto mehhanismidelt 2013.–2020. aastani kestval teisel heitkoguste kvantifitseeritud piiramise ja vähendamise kohustuse perioodil, et täita otsuse Y (ratifitseerimisotsus) artikli X ja Kyoto protokolli kohast heitkoguste kvantifitseeritud piiramise või vähendamise kohustust? (Palun kasutage tabelit)

| 3. | Iseloomustage Kyoto mehhanismide kasutamiseks ette nähtud eelarvet eurodes ning, kui võimalik, siis mehhanismide ja algatuste, kavade või fondide kaupa, lisades ka ajavahemiku, mida eelarve peaks katma. |
| --- | --- |

3.

Iseloomustage Kyoto mehhanismide kasutamiseks ette nähtud eelarvet eurodes ning, kui võimalik, siis mehhanismide ja algatuste, kavade või fondide kaupa, lisades ka ajavahemiku, mida eelarve peaks katma.

| 4. | Milliste riikidega on teie liikmesriik sõlminud kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või võtnud vastu vastastikuse mõistmise memorandumeid või sõlminud lepinguid projektipõhiste tegevuste rakendamiseks? |
| --- | --- |

4.

Milliste riikidega on teie liikmesriik sõlminud kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või võtnud vastu vastastikuse mõistmise memorandumeid või sõlminud lepinguid projektipõhiste tegevuste rakendamiseks?

| 5. | Iga planeeritava, käimasoleva ja lõpetatud puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projekti kohta, milles teie liikmesriik osaleb, esitage järgmine teave:






  a) | projekti pealkiri ja kategooria (JI/CDM); |
| --- | --- | --- |

5.

Iga planeeritava, käimasoleva ja lõpetatud puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse projekti kohta, milles teie liikmesriik osaleb, esitage järgmine teave:

a)

projekti pealkiri ja kategooria (JI/CDM);

| b) | projekti rakendav riik; |
| --- | --- |

b)

projekti rakendav riik;

| c) | rahastamine: andke lühiülevaade valitsuse ja erasektori võimalikust osalusest, kasutades selliseid liigitusi nagu „erasektor”, „avalik sektor”, „avaliku ja erasektori partnerlus”; |
| --- | --- |

c)

rahastamine: andke lühiülevaade valitsuse ja erasektori võimalikust osalusest, kasutades selliseid liigitusi nagu „erasektor”, „avalik sektor”, „avaliku ja erasektori partnerlus”;

| d) | projekti liik: kirjeldada lühidalt, näiteks: | Energia ja võimsus: üleminek muudele kütustele, taastuvenergia tootmine, energiatõhususe suurendamine, kütuste hajusheite vähendamine, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- | --- |

d)

projekti liik: kirjeldada lühidalt, näiteks:

Energia ja võimsus: üleminek muudele kütustele, taastuvenergia tootmine, energiatõhususe suurendamine, kütuste hajusheite vähendamine, muud (palun täpsustada)

| | Tööstusprotsessid: materjali asendamine, protsessi või seadmete muutmine, jäätmekäitlus, taaskasutamine või ringlussevõtt, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- |

Tööstusprotsessid: materjali asendamine, protsessi või seadmete muutmine, jäätmekäitlus, taaskasutamine või ringlussevõtt, muud (palun täpsustada)

| | Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus: metsastamine, taasmetsastamine, metsade majandamine, põllumaa majandamine, karjamaa majandamine, taastaimestamine |
| --- | --- |

Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus: metsastamine, taasmetsastamine, metsade majandamine, põllumaa majandamine, karjamaa majandamine, taastaimestamine

| | Transport: üleminek muudele kütustele, kütusesäästlikkuse suurendamine, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- |

Transport: üleminek muudele kütustele, kütusesäästlikkuse suurendamine, muud (palun täpsustada)

| | Põllumajandus: sõnnikukäitlus, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- |

Põllumajandus: sõnnikukäitlus, muud (palun täpsustada)

| | Jäätmed: tahkete jäätmete käitlus, metaani kasutuselevõtt prügilatest, reoveekäitlus, muud (palun täpsustada) |
| --- | --- |

Jäätmed: tahkete jäätmete käitlus, metaani kasutuselevõtt prügilatest, reoveekäitlus, muud (palun täpsustada)

| | Muud: palun kirjeldada lühidalt teisi projektiliike |
| --- | --- |

Muud: palun kirjeldada lühidalt teisi projektiliike

| e) | projekti olek: kasutada järgmisi liigitusi:






  — | kavandatud; |
| --- | --- | --- |

e)

projekti olek: kasutada järgmisi liigitusi:

—

kavandatud;

| — | heakskiidetud (asjaomased valitsused on heaks kiitnud ning teostatavusuuringud lõpetatud); |
| --- | --- |

—

heakskiidetud (asjaomased valitsused on heaks kiitnud ning teostatavusuuringud lõpetatud);

| — | teostamisel (alustamise või teostamise etapp); |
| --- | --- |

—

teostamisel (alustamise või teostamise etapp);

| — | töös; |
| --- | --- |

—

töös;

| — | ellu viidud; |
| --- | --- |

—

ellu viidud;

| — | peatatud. |
| --- | --- |

—

peatatud.

| f) | projekti kestus: esitage järgmine teave:






  — | ametlik heakskiitmise kuupäev (nt täitevorgani heakskiit puhta arengu mehhanismide puhul, projekti rakendava riigi heakskiit ühisrakenduse projektide puhul); |
| --- | --- | --- |

f)

projekti kestus: esitage järgmine teave:

—

ametlik heakskiitmise kuupäev (nt täitevorgani heakskiit puhta arengu mehhanismide puhul, projekti rakendava riigi heakskiit ühisrakenduse projektide puhul);

| — | projekti alustamise kuupäev (algab töö); |
| --- | --- |

—

projekti alustamise kuupäev (algab töö);

| — | projekti lõpetamise eeldatav kuupäev (kestus); |
| --- | --- |

—

projekti lõpetamise eeldatav kuupäev (kestus);

| — | ühikute kasutamise periood (milliste aastate jaoks HVÜsid või THVsid luuakse); |
| --- | --- |

—

ühikute kasutamise periood (milliste aastate jaoks HVÜsid või THVsid luuakse);

| — | kuupäev(ad), mil projekti rakendav riik väljastab heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜd) või puhta arengu mehhanismi täitevorgan väljastab tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd); |
| --- | --- |

—

kuupäev(ad), mil projekti rakendav riik väljastab heitkoguste vähendamise ühikud (HVÜd) või puhta arengu mehhanismi täitevorgan väljastab tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd);

| g) | esimene või teine heakskiitmise kord (ainult ühisrakenduse projektide puhul); |
| --- | --- |

g)

esimene või teine heakskiitmise kord (ainult ühisrakenduse projektide puhul);

| h) | heite kogu prognoositud vähendamine ja iga-aastane vähendamine, mis lisandub kuni teise kohustusperioodi lõpuni; |
| --- | --- |

h)

heite kogu prognoositud vähendamine ja iga-aastane vähendamine, mis lisandub kuni teise kohustusperioodi lõpuni;

| i) | projektist saadud HVÜde või THVde kogus, mille liikmesriik endale saab; |
| --- | --- |

i)

projektist saadud HVÜde või THVde kogus, mille liikmesriik endale saab;

| j) | aruandlusaasta lõpuni lisanduvad ühikud: esitage nende ühikute arv (kokku ja igal aastal), mis on saadud ühisrakenduse projektidest, puhta arengu projektidest ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ning metsandusega seotud tegevustest. |
| --- | --- |

j)

aruandlusaasta lõpuni lisanduvad ühikud: esitage nende ühikute arv (kokku ja igal aastal), mis on saadud ühisrakenduse projektidest, puhta arengu projektidest ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ning metsandusega seotud tegevustest.

| Ühiku liik | Prognoositav üldkogus, mida kasutatakse teisel kohustusperioodil | Keskmine prognoositav kogus aastas | Kasutatud kogus (saadud ja kõrvaldatud ühikud) |
| --- | --- | --- | --- |
| x-1 |
| Lubatud koguse ühikud (LKÜd) | | | |
| Tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd) | | | |
| Heite vähendamise ühikud (HVÜd) | | | |
| Pikaajalised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (pTHVd) | | | |
| Ajutised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (aTHVd) | | | |
| Heitkoguste neeldumise ühikud (HNÜd) | | | |
| Märkus: X on aruandeaasta. |

Ühiku liik

Prognoositav üldkogus, mida kasutatakse teisel kohustusperioodil

Keskmine prognoositav kogus aastas

Kasutatud kogus (saadud ja kõrvaldatud ühikud)

x-1

Lubatud koguse ühikud (LKÜd)

Tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (THVd)

Heite vähendamise ühikud (HVÜd)

Pikaajalised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (pTHVd)

Ajutised tõendatud heitkoguste vähendamise ühikud (aTHVd)

Heitkoguste neeldumise ühikud (HNÜd)

Märkus: X on aruandeaasta.

---

(1)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste sektorite hulgast: energiavarustus (sh kütuste kaevandamine, muundamine, müük ja ladustamine ning energia- ja elektritootmine), energia tarbimine (sh kütuste ja elektri tarbimine lõpptarbijate poolt, st kodumajapidamistes, teenuste-, tööstus- ja põllumajandussektoris), transport, tööstusprotsessid (sh tööstusprotsessid, mille käigus materjale muundatakse keemiliselt või füüsiliselt, mille tulemusena tekib kasvuhoonegaaside heide, kasvuhoonegaaside kasutamine toodetes ja fossiilkütustest pärit süsiniku kasutamine energiaga mitteseotud aladel), põllumajandus, metsandus/LULUCF, jäätmekäitlus/jäätmed, sektoriteülene tegevus, muud sektorid.

(2)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste KHG-de hulgast (võib valida rohkem kui ühe KHG): süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6), lämmastiktrifluoriid (NF3).

(3)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste eesmärkide hulgast (võib valida rohkem kui ühe eesmärgi, võib lisada täiendavaid eesmärke ning täpsustada neid veerus „Muu”):

| | energiavarustus — taastuvenergia osakaalu suurendamine; üleminek vähem CO2-heidet tekitavatele fossiilkütustele; vähese CO2-heitega energiatootmise tõhustamine taastumatutest allikatest (tuumaenergia); kadude vähendamine; tõhususe suurendamine energia- ja energia muundamise sektoris; süsinikdioksiidi kogumine ja ladustamine; energiatootmise hajusheite piiramine; muu energiavarustus; |
| --- | --- |

energiavarustus — taastuvenergia osakaalu suurendamine; üleminek vähem CO2-heidet tekitavatele fossiilkütustele; vähese CO2-heitega energiatootmise tõhustamine taastumatutest allikatest (tuumaenergia); kadude vähendamine; tõhususe suurendamine energia- ja energia muundamise sektoris; süsinikdioksiidi kogumine ja ladustamine; energiatootmise hajusheite piiramine; muu energiavarustus;

| | energiatarbimine — hoonete energiatõhususe suurendamine; seadmete energiatõhususe suurendamine; energiatõhususe suurendamine teenuste-/teenindussektoris, tööstusliku lõppkasutuse sektoris, nõudluse juhtimine/vähendamine; muu energiatarbimine; |
| --- | --- |

energiatarbimine — hoonete energiatõhususe suurendamine; seadmete energiatõhususe suurendamine; energiatõhususe suurendamine teenuste-/teenindussektoris, tööstusliku lõppkasutuse sektoris, nõudluse juhtimine/vähendamine; muu energiatarbimine;

| | transport — sõidukite energiatõhususe suurendamine; ühistranspordile või mootorita transpordivahenditele ülemineku edendamine; vähese CO2-heitega kütuste/elektriautode edendamine; nõudluse juhtimine/vähendamine; käitumisharjumuste muutmine; transporditaristu tõhustamine; muu transport; |
| --- | --- |

transport — sõidukite energiatõhususe suurendamine; ühistranspordile või mootorita transpordivahenditele ülemineku edendamine; vähese CO2-heitega kütuste/elektriautode edendamine; nõudluse juhtimine/vähendamine; käitumisharjumuste muutmine; transporditaristu tõhustamine; muu transport;

| | tööstusprotsessid — heite vähendamise tehnoloogia kasutamine; fluoritud gaaside heite vähendamine; fluoritud gaaside asendamine muude ainetega; tööstusprotsesside hajusheite tõhusam piiramine; muud tööstusprotsessid; |
| --- | --- |

tööstusprotsessid — heite vähendamise tehnoloogia kasutamine; fluoritud gaaside heite vähendamine; fluoritud gaaside asendamine muude ainetega; tööstusprotsesside hajusheite tõhusam piiramine; muud tööstusprotsessid;

| | jäätmekäitlus/jäätmed- nõudluse juhtimine/vähendamine; tõhusam ringlussevõtt; CH4 tõhusam kogumine ja kasutamine; tõhusam jäätmekäitlustehnoloogia; prügilate tõhusam haldamine; jäätmete põletamine koos energia kasutamisega; reovee juhtimissüsteemide tõhustamine; prügilasse ladestamise vähendamine; muud jäätmed; |
| --- | --- |

jäätmekäitlus/jäätmed- nõudluse juhtimine/vähendamine; tõhusam ringlussevõtt; CH4 tõhusam kogumine ja kasutamine; tõhusam jäätmekäitlustehnoloogia; prügilate tõhusam haldamine; jäätmete põletamine koos energia kasutamisega; reovee juhtimissüsteemide tõhustamine; prügilasse ladestamise vähendamine; muud jäätmed;

| | põllumajandus — väetiste/sõnniku kasutamise vähendamine põllumaal; muud tegevused põllumaa paremaks majandamiseks, kariloomade parem majandamine, tõhusamad süsteemid loomse päritoluga jäätmete käitlemiseks; meetmed karjamaade või rohumaade majandamise parandamiseks, orgaaniliste muldade parem majandamine; muu põllumajandus; |
| --- | --- |

põllumajandus — väetiste/sõnniku kasutamise vähendamine põllumaal; muud tegevused põllumaa paremaks majandamiseks, kariloomade parem majandamine, tõhusamad süsteemid loomse päritoluga jäätmete käitlemiseks; meetmed karjamaade või rohumaade majandamise parandamiseks, orgaaniliste muldade parem majandamine; muu põllumajandus;

| | metsandus/LULUCF — metsastamine ja taasmetsastamine; süsiniku säilitamine olemasolevates metsades, olemasolevate metsade tootmisvõime suurendamine, puittoodete süsinikuvaru suurendamine; tõhusam metsade majandamine, raadamise ärahoidmine, kaitse tõhustamine looduslike häiringute vastu, kasvuhoonegaasimahukate energiatoorainete ja materjalide asendamine puittoodetega; märgalade kuivendamise ärahoidmine ja nende taastamise stimuleerimine, degradeerunud alade taastamine, muu LULUCF; |
| --- | --- |

metsandus/LULUCF — metsastamine ja taasmetsastamine; süsiniku säilitamine olemasolevates metsades, olemasolevate metsade tootmisvõime suurendamine, puittoodete süsinikuvaru suurendamine; tõhusam metsade majandamine, raadamise ärahoidmine, kaitse tõhustamine looduslike häiringute vastu, kasvuhoonegaasimahukate energiatoorainete ja materjalide asendamine puittoodetega; märgalade kuivendamise ärahoidmine ja nende taastamise stimuleerimine, degradeerunud alade taastamine, muu LULUCF;

| | valdkonnaülesed meetmed — raampoliitika, mitut sektorit hõlmav poliitika, muud valdkonnaülesed meetmed; |
| --- | --- |

valdkonnaülesed meetmed — raampoliitika, mitut sektorit hõlmav poliitika, muud valdkonnaülesed meetmed;

| | muud meetmed — liikmesriigid peavad esitama eesmärgi lühikirjelduse. |
| --- | --- |

muud meetmed — liikmesriigid peavad esitama eesmärgi lühikirjelduse.

(4)  Liikmesriigid peavad lisama arvud, kui eesmärk/eesmärgid on väljendatud arvudes.

(5)  Kui poliitika või meetmega on kavas vähendada kasvuhoonegaaside heidet otsuses nr 406/2009/EÜ liikmesriigile kehtestatud kohustustest rohkem, peab ta otsuse 406/2009/EÜ artikli 6 lõike 1 punkti d kohaselt esitama kirjelduses sellekohase teabe.

(6)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste meetmevaldkondade hulgast: majandusmeetmed; fiskaalmeetmed; vabatahtlikud/läbiräägitud kokkulepped; regulatiivmeetmed; teavitamine; haridus; teadusuuringud; planeerimine; muu.

(7)  Liikmesriigi meetmete kaudu rakendatud liidu poliitika või kui riiklike meetmete vahetu eesmärk on liidu poliitika eesmärkide saavutamine. Liikmesriik peaks meetme valima loetelust, mis on esitatud tabeli vormi elektroonilises versioonis.

(8)  Liidu teisene poliitika: Liikmesriik peab viitama igale liidu poliitikale, mida ei ole eelmises veerus loetletud või täiendavale liidu poliitikale, kui riiklik poliitika või meede on seotud mitme liidu poliitikasuunaga.

(9)  Liikmesriigid peavad valima järgmiste kategooriate hulgast: kavandatud; vastu võetud; rakendatud; aegunud.

Aegunud poliitikasuundadest ja meetmetest tuleb vormil teatada ainult juhul, kui neil on mõju või kui on oodata nende mõju jätkumist kasvuhoonegaaside heitele.

(10)  Liikmesriigid peavad lisama poliitikasuuna või meetme rakendamise eest vastutavate üksuste nime/nimed vastavalt järgmisele jaotusele: riigi valitsus; piirkondlikud üksused; kohalik omavalitsus; ettevõtjad/tööstusühendused; teadusasutused; muud loetlemata üksused (võib valida mitu üksust).

(11)  Liikmesriigid peavad esitama kõik sellised näitajad ja nende väärtused, mida nad kasutavad poliitikasuundade ja meetmete edukuse seireks ja hindamiseks. Need võivad olla kas ex-post või ex-ante väärtused ja liikmesriigid peavad märkima aasta, mille suhtes väärtust kohaldatakse.

(12)  Liikmesriigid peavad lisama kõik poliitikasuunad ja meetmed või nende rühmad, mille kohta selline hinnang on kättesaadav.

Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

---

XII LISA

Prognoose käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 23

Tabel 1: Kasvuhoonegaaside heite prognoosid gaaside ja kategooriate kaupa

| Kategooria
   (1)
   (3) | Iga kasvuhoonegaasi (gaaside rühma) kohta vastavalt määruse nr 525/2013/EL I lisale (kt) | KHG koguheide (kt CO2-ekvivalente) | HKSiga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente) | JKOga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | prognoosi baasaasta | t-5 | t | t+5 | t+10 | t+15 | prognoosi baasaasta | t-5 | t | t+5 | t+10 | t+15 | prognoosi baasaasta | t-5 | t | t+5 | t+10 | t+15 | prognoosi baasaasta | t-5 | t | t+5 | t+10 | t+15 |
| Kokku ilma LULUCF-ta | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kokku koos LULUCF-ga | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1. | Energeetika |

Kategooria
   (1)
   (3)

Iga kasvuhoonegaasi (gaaside rühma) kohta vastavalt määruse nr 525/2013/EL I lisale (kt)

KHG koguheide (kt CO2-ekvivalente)

HKSiga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente)

JKOga hõlmatud koguheide (kt CO2-ekvivalente)

prognoosi baasaasta

t-5

t

t+5

t+10

t+15

prognoosi baasaasta

t-5

t

t+5

t+10

t+15

prognoosi baasaasta

t-5

t

t+5

t+10

t+15

prognoosi baasaasta

t-5

t

t+5

t+10

t+15

Kokku ilma LULUCF-ta

Kokku koos LULUCF-ga

1.

| A. | Kütuse põletamine |
| --- | --- |

A.

Kütuse põletamine

| 1. | Energeetikatööstus |
| --- | --- |

1.

Energeetikatööstus

| a. | Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine |
| --- | --- |

a.

Riiklik elektri- ja soojusenergia tootmine

| b. | Nafta rafineerimine |
| --- | --- |

b.

Nafta rafineerimine

| c. | Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud |
| --- | --- |

c.

Tahkekütuste tootmine ja muud energeetikatööstuse harud

| 2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| 3. | Transport |
| --- | --- |

3.

Transport

| a. | Riigisisene lennundus |
| --- | --- |

a.

Riigisisene lennundus

| b. | Maanteetransport |
| --- | --- |

b.

Maanteetransport

| c. | Raudteetransport |
| --- | --- |

c.

Raudteetransport

| d. | Riigisisene laevandus |
| --- | --- |

d.

Riigisisene laevandus

| e. | Muu transport |
| --- | --- |

e.

Muu transport

| 4. | Muud sektorid |
| --- | --- |

4.

Muud sektorid

| a. | Kaubanduslik/institutsiooni line |
| --- | --- |

a.

Kaubanduslik/institutsiooni line

| b. | Elamud |
| --- | --- |

b.

Elamud

| c. | Põllumajandus/metsandus/kalandus |
| --- | --- |

c.

Põllumajandus/metsandus/kalandus

| 5. | Muu |
| --- | --- |

5.

Muu

| B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

B.

Kütuste hajusheide

| 1. | Tahkekütused |
| --- | --- |

1.

Tahkekütused

| 2. | Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide |
| --- | --- |

2.

Nafta ja maagaas ning muu energiatootmisest tulenev heide

| C. | CO2 transport ja ladustamine |
| --- | --- |

C.

CO2 transport ja ladustamine

| 2. | Tööstuslikud protsessid |
| --- | --- |

2.

| A. | Mineraalitööstus |
| --- | --- |

A.

Mineraalitööstus

sellest tsemenditootmine

| B. | Keemiatööstus |
| --- | --- |

B.

Keemiatööstus

| C. | Metallurgia |
| --- | --- |

C.

Metallurgia

sellest raua- ja terasetootmine

| D. | Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine |
| --- | --- |

D.

Kütustest saadavad energiaga mitteseotud tooted ja lahustite kasutamine

| E. | Elektroonikatööstus |
| --- | --- |

E.

Elektroonikatööstus

| F. | Toodete kasutamine OKAde asemel (2) |
| --- | --- |

F.

Toodete kasutamine OKAde asemel (2)

| G. | Muu toodete tootmine ja kasutamine |
| --- | --- |

G.

Muu toodete tootmine ja kasutamine

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 3. | Põllumajandus |
| --- | --- |

3.

| A. | Soolesisene fermentatsioon |
| --- | --- |

A.

Soolesisene fermentatsioon

| B. | Sõnnikukäitlus |
| --- | --- |

B.

Sõnnikukäitlus

| C. | Riisikasvatus |
| --- | --- |

C.

Riisikasvatus

| D. | Põllumajandusmaad |
| --- | --- |

D.

Põllumajandusmaad

| E. | Savannide tahtlik põletamine |
| --- | --- |

E.

Savannide tahtlik põletamine

| F. | Põllumajandusjääkide välioludes põletamine |
| --- | --- |

F.

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

| G. | Lupjamine |
| --- | --- |

G.

Lupjamine

| H. | Karbamiidi kasutamine |
| --- | --- |

H.

Karbamiidi kasutamine

| I. | Muud süsinikku sisaldavad väetised |
| --- | --- |

I.

Muud süsinikku sisaldavad väetised

| J. | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

J.

Muu (palun täpsustage)

| 4. | Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus |
| --- | --- |

4.

| A | Metsamaa |
| --- | --- |

A

Metsamaa

| B | Põllumaa |
| --- | --- |

B

Põllumaa

| C | Rohumaa |
| --- | --- |

C

Rohumaa

| D | Märgalad |
| --- | --- |

D

Märgalad

| E | Asulad |
| --- | --- |

E

Asulad

| F | Muu maa |
| --- | --- |

F

Muu maa

| G. | Raiepuidust tooted |
| --- | --- |

G.

Raiepuidust tooted

| H. | Muu |
| --- | --- |

H.

Muu

| 5. | Jäätmed |
| --- | --- |

5.

| A. | Tahkete jäätmete kõrvaldamine |
| --- | --- |

A.

Tahkete jäätmete kõrvaldamine

| B. | Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus |
| --- | --- |

B.

Tahkete jäätmete bioloogiline töötlus

| C. | Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine |
| --- | --- |

C.

Jäätmete põletamine ja lahtine põletamine

| D. | Reovee puhastamine ja ärajuhtimine |
| --- | --- |

D.

Reovee puhastamine ja ärajuhtimine

| E | Muu (palun täpsustage) |
| --- | --- |

E

Muu (palun täpsustage)

Memokirjed

Rahvusvahelise transpordi kütused

Lennundus

Veetransport

Biomassist pärit CO2 heide

Kogutud CO2

Süsiniku pikaajaline ladustamine jäätmekõrvalduskohtades

Kaudne N2O

ELi HKSiga hõlmatud rahvusvaheline lennundus

Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

Tabel 2. Näitajad poliitikasuundade ja meetmete kavandatud edusammude seireks ja hindamiseks

| Näitaja (4)/lugeja/nimetaja | Ühik | Juhendid/mõisted (4) | Juhendid/allikas | Olemasolevate meetmetega | Lisameetmetega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baasaasta | t | t+5 | t+10 | t+15 | Baasaasta | t | t+5 | t+10 | t+15 |
| Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5. |

Näitaja (4)/lugeja/nimetaja

Ühik

Juhendid/mõisted (4)

Juhendid/allikas

Olemasolevate meetmetega

Lisameetmetega

Baasaasta

t

t+5

t+10

t+15

Baasaasta

t

t+5

t+10

t+15

Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

Tabel 3. Prognoosides kasutatud parameetreid käsitleva teabe esitamine

| Kasutatud parameeter (8) („olemasolevate meetmega”) | Aasta | Väärtused | Vaikimisi ühik | Täiendav teave ühiku kohta (7) | Andmeallikas | Andmeallika avaldamise aasta | Sektoripõhised prognoosid, mille puhul on kõnealust parameetrit kasutatud (6) | Märkus (juhindumiseks) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baas-/võrdlusaasta | Baas-/võrdlusaasta | t-5 | t | t+5 | t+10 | t+15 | 1.A.1 | Energeetikatööstus |

Kasutatud parameeter (8) („olemasolevate meetmega”)

Aasta

Väärtused

Vaikimisi ühik

Täiendav teave ühiku kohta (7)

Andmeallikas

Andmeallika avaldamise aasta

Sektoripõhised prognoosid, mille puhul on kõnealust parameetrit kasutatud (6)

Märkus (juhindumiseks)

Baas-/võrdlusaasta

Baas-/võrdlusaasta

t-5

t

t+5

t+10

t+15

1.A.1

Energeetikatööstus

| 1.A.2. | Töötlev tööstus ja ehitus |
| --- | --- |

1.A.2.

Töötlev tööstus ja ehitus

| 1.A.3 | Transport (v.a 1.A.3.a Riigisisene lennundus) |
| --- | --- |

1.A.3

Transport (v.a 1.A.3.a Riigisisene lennundus)

| 1.A.4.a | Kaubanduslik/institutsiooniline |
| --- | --- |

1.A.4.a

Kaubanduslik/institutsiooniline

| 1.A.4.b | Elamud |
| --- | --- |

1.A.4.b

Elamud

| 1B. | Kütuste hajusheide |
| --- | --- |

1B.

Kütuste hajusheide

| 2. | Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine |
| --- | --- |

2.

Tööstusprotsessid ja toodete kasutamine

| 3. | Põllumajandus |
| --- | --- |

3.

Põllumajandus

| 4. | LULUCF |
| --- | --- |

4.

LULUCF

| 5. | Jäätmed |
| --- | --- |

5.

Jäätmed

ELi HKSiga hõlmatud rahvusvaheline lennundus + 1.A.3.a Riigisisene lennundus

Üldised parameetrid

Rahvaarv

Arv

Sisemajanduse koguprodukt (SKP)

Tegelik kasvumäär

%

eurodes, t-10

Püsivhind

miljonit eurot

eurodes, t-10

Kogulisandväärtus, tööstusharu kokku

miljonit eurot

eurodes, t-10

Euro vahetuskurss (euroala väliste riikide puhul), vajaduse korral

Euro/vääring

eurodes, t-10

USA dollari vahetuskurss, vajaduse korral

USD/vääring

USA dollarit, t-10

CO2-hind ELi HKSis

Eurot/LHÜ

eurodes, t-10

Rahvusvahelised (hulgimüük) kütuse impordi hinnad

Elektrienergia, kivisüsi

EUR/GJ

Jah

EUR t-10

Toornafta

EUR/GJ

EUR t-10

Maagaas

EUR/GJ

EUR t-10

Energiasektori parameetrid

Riiklikud kütuse jaehinnad (koos maksudega)

Kivisüsi, tööstus

EUR/GJ

EUR t-10

Kivisüsi, kodumajapidamised

EUR/GJ

EUR t-10

Kütteõli, tööstus

EUR/GJ

EUR t-10

Kütteõli, kodumajapidamised

EUR/GJ

EUR t-10

Transport, bensiin

EUR/GJ

Jah

EUR t-10

Transport, diisel

EUR/GJ

Jah

EUR t-10

Maagaas, tööstus

EUR/GJ

EUR t-10

Maagaas, kodumajapidamised

EUR/GJ

EUR t-10

Riiklikud elektrienergia jaehinnad (koos maksudega)

Tööstus

EUR/kWh

EUR t-10

Kodumajapidamised

EUR/kWh

EUR t-10

Sisemaine (primaarenergia) kogutarbimine

Kivisüsi

GJ

Nafta

GJ

Maagaas

GJ

Taastuvenergia

GJ

Tuumaenergia

GJ

Muu

GJ

Kokku

GJ

Elektri kogutoodang

Kivisüsi

TWh

Nafta

TWh

Maagaas

TWh

Taastuvenergia

TWh

Tuumaenergia

TWh

Muu

TWh

Kokku

TWh

Elektrienergia netoimport kokku

TWh

Energia summaarne lõpptarbimine

TWh

Energia lõpptarbimine

Tööstus

GJ

Transport

GJ

Elamud

GJ

Põllumajandus/metsandus

GJ

Teenused

GJ

Muu

GJ

Kokku

GJ

Küttepäevade arv

Arv

Jahutuspäevade arv

Arv

Transpordisektori parameetreid

Sõitjakilomeetrite arv (kõik transpordiviisid)

miljonit sõitjakilomeetrit

Kaubaveo tonnkilomeetrite arv (kõik transpordiviisid)

miljonit tonnkilomeetrit

Maanteetranspordi energia lõppnõudlus

GJ

Hoonetega seotud parameetrid

Kodumajapidamiste arv

Arv

Leibkonna suurus

Elanikku/leibkond

Põllumajandussektori parameetrid

Kariloomad

Piimakari

1000 looma

Muu kui piimakari

1000 looma

Lambad

1000 looma

Sead

1000 looma

Kodulinnud

1000 lindu

Sünteetiliste väetiste kasutamisest tulenev lämmastik

kt lämmastikku

Loomasõnniku kasutamisest tulenev lämmastik

kt lämmastikku

Lämmastikku siduvatest põllukultuuridest tulenev lämmastik

kt lämmastikku

Põllukultuuride jääkides sisalduv lämmastik, mis on mulda tagasi viidud

kt lämmastikku

Turvasmulla harimise ala

ha (hektarites)

Jäätmesektori parameetrid

Tahkete olmejäätmete tekitamine

tonni

Prügilasse ladestatavad tahked olmejäätmed

tonni

Taaskasutatud CH4 osakaal kogu prügilates toodetud CH4-st

%

Muud parameetrid

Lisage ridu muude asjakohaste parameetrite jaoks
   (5)

Tabel 4. Mudeli teabeleht

| Mudeli nimi | |
| --- | --- |
| Mudeli täielik nimetus | |
| Mudeli versioon ja staatus | |
| Viimase läbivaatamise kuupäev | |
| Mudeli kirjelduse URL-aadress | |
| Mudeli tüüp | |
| Mudeli kirjeldus |
| Kokkuvõte | |
| Kavandatud kasutusala | |
| Peamiste sisendandmekategooriate ja andmeallikate kirjeldus | |
| Valideerimine ja hindamine | |
| Väljundandmete hulk | |
| Hõlmatud kasvuhoonegaasid | |
| Hõlmatud sektorid | |
| Geograafiline ulatus | |
| Ajaline ulatus (nt ajalised etapid, ajavahemik) | |
| Liidesed teiste mudelitega | |
| Muude mudelite abil saadud andmed | |
| Mudeli struktuur (kui see on diagramm, lisada vormile) | |

Mudeli nimi

Mudeli täielik nimetus

Mudeli versioon ja staatus

Viimase läbivaatamise kuupäev

Mudeli kirjelduse URL-aadress

Mudeli tüüp

Mudeli kirjeldus

Kokkuvõte

Kavandatud kasutusala

Peamiste sisendandmekategooriate ja andmeallikate kirjeldus

Valideerimine ja hindamine

Väljundandmete hulk

Hõlmatud kasvuhoonegaasid

Hõlmatud sektorid

Geograafiline ulatus

Ajaline ulatus (nt ajalised etapid, ajavahemik)

Liidesed teiste mudelitega

Muude mudelite abil saadud andmed

Mudeli struktuur (kui see on diagramm, lisada vormile)

Liikmesriigid võivad kasutada seda tabelit, et esitada teavet kasvuhoonegaaside heite prognooside koostamisel kasutatud üksikute alamudelite kohta.

---

(1)  IPCC kategooriad vastavalt kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevatele 2006. aasta IPCC suunistele ja UNFCCC ühtse aruandlusvormi läbivaadatud tabelitele, mis on ette nähtud inventuuriaruannete esitamiseks.

(2)  OKA — osoonikihti kahandav aine.

(3)  Sümbolite kasutamine: seoses mõistetega, mis on määratletud kasvuhoonegaaside riiklikke inventuure käsitlevates 2006. aasta IPCC suunistes (8. peatükk: aruandlusjuhendid ja tabelid) võib vajaduse korral kasutada järgmisi sümboleid: IE (mujal nimetatud), NO (ei esine), C (konfidentsiaalne) ning NA (ei kohaldata), kui prognoosidest ei saada andmeid teatava aruandlustasandi kohta (vt IPCC 2006. aasta suunised).

Sümbolit NE (ei ole hinnatud) kasutatakse olukorras, kus oleks vaja teha ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi selleks, et koguda kategooria või konkreetsesse kategooriasse kuuluva gaasi kohta andmeid, mis oleksid riigi heite üldise taseme ja suundumuse seisukohast ebaolulised. Sellises olukorras peaks liikmesriik loetlema kõik kirjeldatud põhjustel välja jäetud kategooriad ja kategooriatesse kuuluvad gaasid ning lisama väljajätmise põhjenduse seoses heite või seotava heite tõenäolise tasemega ja käsitama neid kategooriatena, mida „ei ole hinnatud”, kasutades aruandlustabelites sümbolit „NE”.

(4)  Palun lisage üks rida iga prognoosis kasutatud näitaja kohta.

(5)  Palun lisage üks rida iga prognoosis kasutatud parameetri kohta. Pange tähele, et see hõlmab mõistet „muutujad”, kuna mõned loetletud parameetrid võivad olla prognoosimisel kasutatud teatud vahendite muutujad, sõltuvalt kasutatud mudelitest.

(6)  Märkida Jah/Ei.

(7)  Palun märkige erinevate sektoripõhiste mudelite puhul kasutatud parameetrite mitmesugused täiendavad väärtused.

(8)  Sümbolite kasutamine: vajaduse korral võib kasutada sümboleid IE (mujal nimetatud), NO (ei esine), C (konfidentsiaalne), NA (ei kohaldata) ning NE (ei ole hinnatud/ei ole kasutatud). Sümbolit NE (ei ole hinnatud) kasutatakse juhul, kui soovitatud näitajat ei ole kasutatud juhtiva tegurina ega esitatud koos liikmesriikide prognoosidega.

Märkus: t tähistab esimest aruandeaastale järgnevat aastat, mis lõppeb numbriga 0 või 5.

---

XIII LISA

Enampakkumistulude kasutamist käsitleva teabe esitamine vastavalt artiklile 24

Tabel 1. Lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) enampakkumisel müümisest aastal X-1 saadud tulu.

| 1. | | Aastaks X- 1 ettenähtud summa |
| --- | --- | --- |
| 2. | | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (1) |
| 3 | A | B | C |
| 4 | LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu | Lahtrite B5 + B6 summa | Lahtrite C5 + C6 summa |
| 5 | millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu | | |
| 6 | millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 või 2 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu | | |
| 7 | LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa, mida kasutatakse direktiiv 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 ja artikli 3d lõikes 4 määratletud eesmärkidel | | |
| 8 | millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks) | | |
| 9 | millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks) | | |
| 10 | Enampakkumistelt saadud kogutulu või selle tuluga samaväärne rahaline summa, mis on kulukohustusena võetud enne aastat X-1, mis on enne aastat X-1 välja maksmata ja mis on üle kantud väljamaksmiseks aastal X- 1 | | |
| Märkused: |

1.

Aastaks X- 1 ettenähtud summa

2.

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (1)

3

A

B

C

4

LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu

Lahtrite B5 + B6 summa

Lahtrite C5 + C6 summa

5

millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu

6

millest direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 või 2 kohasest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu

7

LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa, mida kasutatakse direktiiv 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 ja artikli 3d lõikes 4 määratletud eesmärkidel

8

millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks)

9

millest LHÜde enampakkumisel müümisest saadud kogutulu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 sätestatud eesmärkidel (kui andmed on olemas eraldi esitamiseks)

10

Enampakkumistelt saadud kogutulu või selle tuluga samaväärne rahaline summa, mis on kulukohustusena võetud enne aastat X-1, mis on enne aastat X-1 välja maksmata ja mis on üle kantud väljamaksmiseks aastal X- 1

Märkused:

Tabel 2. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulude kasutamine riigisisestel ja liidu eesmärkidel vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d ja 10

| 1 | Eesmärk, milleks tulu kasutati | Lühikirjeldus | Summa aastal X-1 | Staatus
   (3) | Tulu vastavalt


  [märkida linnuke vastavasse lahtrisse]
   (6) | Kasutusviis
   (4) | Rahastamisvahend
   (5) | Rakendusasutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | (nt programmi, õigusakti, meetme või projekti nimetus) | (sh viide veebiallikale, kust võib leida üksikasjalikuma kirjelduse, kui see on olemas) | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes)
   (2) | Kulukohustustega seotud/välja makstud | direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d | direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10 | direktiivis 2003/87/EÜ esitatud kasutusvaldkonnad | Valida: eelarve, finantsabipoliitika, siseriiklik õiguspoliitika, mis võimendab finantsabi, muu | (nt vastutav ministeerium) |
| 3 | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J |
| 4 | | | | | | ☐ | ☐ | | | |
| 5 | | | | | | ☐ | ☐ | | | |
| 6 | Kasutatud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa | | veeru C summa | veeru D summa | | | | | | |
| Märkus: x = aruandeaasta
  Märkused: |

1

Eesmärk, milleks tulu kasutati

Lühikirjeldus

Summa aastal X-1

Staatus
   (3)

Tulu vastavalt

[märkida linnuke vastavasse lahtrisse]
   (6)

Kasutusviis
   (4)

Rahastamisvahend
   (5)

Rakendusasutus

2

(nt programmi, õigusakti, meetme või projekti nimetus)

(sh viide veebiallikale, kust võib leida üksikasjalikuma kirjelduse, kui see on olemas)

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes)
   (2)

Kulukohustustega seotud/välja makstud

direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3d

direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10

direktiivis 2003/87/EÜ esitatud kasutusvaldkonnad

Valida: eelarve, finantsabipoliitika, siseriiklik õiguspoliitika, mis võimendab finantsabi, muu

(nt vastutav ministeerium)

3

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

4

☐

☐

5

☐

☐

6

Kasutatud kogutulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärne summa

veeru C summa

veeru D summa

Märkus: x = aruandeaasta

Märkused:

Tabel 3. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine rahvusvahelistel eesmärkidel

| 1 | | Kulukohustused aastal X-1
   (8) | Väljamakstud summa aastal X-1
   (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | LHÜde ENAMPAKKUMISEL MÜÜMISEST SAADUD TULU VÕI SELLE TULU RAHALISE VÄÄRTUSEGA SAMAVÄÄRSE SUMMA KASUTAMINE RAHVUSVAHELISTEL EESMÄRKIDEL
   (9) | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (7) | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (7) |
| 3 | A | B | C | D | E |
| 4 | Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 selliste kolmandate riikide toetamiseks, mis ei ole arenguriigid | | | | |
| 5 | Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 arenguriikide toetamiseks | | | | |
| Märkus: x = aruandeaasta
  Märkused: |

1

Kulukohustused aastal X-1
   (8)

Väljamakstud summa aastal X-1
   (8)

2

LHÜde ENAMPAKKUMISEL MÜÜMISEST SAADUD TULU VÕI SELLE TULU RAHALISE VÄÄRTUSEGA SAMAVÄÄRSE SUMMA KASUTAMINE RAHVUSVAHELISTEL EESMÄRKIDEL
   (9)

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (7)

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes), vajaduse korral
   (7)

3

A

B

C

D

E

4

Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 selliste kolmandate riikide toetamiseks, mis ei ole arenguriigid

5

Kogusumma, mis on kasutatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikele 3 ja artikli 3d lõikele 4 arenguriikide toetamiseks

Märkus: x = aruandeaasta

Märkused:

Tabel 4. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine arenguriikide toetuseks mitmepoolsete kanalite kaudu vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 3d ja 10
   (14)
   (17)

| 1 | | Aastaks X- 1 ettenähtud summa | Staatus
   (10) | Toetuse liik
   (16) | Rahastamisvahend
   (15) | Sektor
   (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes)
   (13) | valida: kulukohustustega seotud/välja makstud | valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav | valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, muu, teave ei ole kättesaadav | valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav |
| 3 | Kogusumma arenguriikide toetamiseks mitmepoolsete kanalite kaudu | | | | | | |
| 4 | millest kasutatud mitmepoolsete vahendite kaudu (vajaduse korral) | | | | | | |
| 5 | Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a) | | | | | | |
| 6 | UNFCCC kliimamuutusega kohanemise fond (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a) | | | | | | |
| 7 | UNFCCC kliimamuutuste erifond | | | | | | |
| 8 | UNFCCC Roheline Kliimafond | | | | | | |
| 9 | Vähimarenenud riikide fond | | | | | | |
| 10 | UNFCCC täiendava tegevuse sihtfond | | | | | | |
| 11 | REDD+ meetmete mitmepoolne toetamine | | | | | | |
| 12 | Muud mitmepoolsed kliimafondid (palun täpsustage) | | | | | | |
| 13 | millest kasutatud mitmepoolsete finantseerimisasutuste kaudu (vajaduse korral) | | | | | | |
| 14 | Ülemaailmne Keskkonnafond | | | | | | |
| 15 | Maailmapank (12) | | | | | | |
| 16 | Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (12) | | | | | | |
| 17 | Aafrika Arengupank (12) | | | | | | |
| 18 | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (12) | | | | | | |
| 19 | Ameerika Riikide Arengupank (12) | | | | | | |
| 20 | Muud mitmepoolsed finantseerimisasutused või toetusprogrammid (palun täpsustage) (12) | | | | | | |
| Märkus: x = aruandeaasta
  Märkused: |

1

Aastaks X- 1 ettenähtud summa

Staatus
   (10)

Toetuse liik
   (16)

Rahastamisvahend
   (15)

Sektor
   (11)

2

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes)
   (13)

valida: kulukohustustega seotud/välja makstud

valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, muu, teave ei ole kättesaadav

valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

3

Kogusumma arenguriikide toetamiseks mitmepoolsete kanalite kaudu

4

millest kasutatud mitmepoolsete vahendite kaudu (vajaduse korral)

5

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a)

6

UNFCCC kliimamuutusega kohanemise fond (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 3 punkt a)

7

UNFCCC kliimamuutuste erifond

8

UNFCCC Roheline Kliimafond

9

Vähimarenenud riikide fond

10

UNFCCC täiendava tegevuse sihtfond

11

REDD+ meetmete mitmepoolne toetamine

12

Muud mitmepoolsed kliimafondid (palun täpsustage)

13

millest kasutatud mitmepoolsete finantseerimisasutuste kaudu (vajaduse korral)

14

Ülemaailmne Keskkonnafond

15

Maailmapank (12)

16

Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (12)

17

Aafrika Arengupank (12)

18

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (12)

19

Ameerika Riikide Arengupank (12)

20

Muud mitmepoolsed finantseerimisasutused või toetusprogrammid (palun täpsustage) (12)

Märkus: x = aruandeaasta

Märkused:

Tabel 5. LHÜde enampakkumisel müümisest saadud tulu kasutamine vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 3d ja 10 arenguriikidele antava kahepoolse või piirkondliku toetuse jaoks
   (22)
   (24)

| 1 | Programmi/projekti nimetus | Abisaaja riik/piirkond | Aastaks X- 1 ettenähtud summa | Staatus
   (18) | Toetuse liik
   (20) | Sektor
   (19) | Rahastamisvahend
   (23) | Rakendusasutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | | | EUR (tuhandetes) | kohalik vääring (tuhandetes)
   (21) | valida: kulukohustustega seotud/välja makstud | valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, REDD +, sektoriülesed tegevused, muu | valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav | valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, otseinvesteeringud projektidesse, investeerimisfondid, eelarvetoetusmeetmed, finantstoetusmeetmed, muu, teave ei ole kättesaadav | |
| 3 | | | | | | | | | |
| Märkus: x = aruandeaasta
  Märkused: |

1

Programmi/projekti nimetus

Abisaaja riik/piirkond

Aastaks X- 1 ettenähtud summa

Staatus
   (18)

Toetuse liik
   (20)

Sektor
   (19)

Rahastamisvahend
   (23)

Rakendusasutus

2

EUR (tuhandetes)

kohalik vääring (tuhandetes)
   (21)

valida: kulukohustustega seotud/välja makstud

valida: kliimamuutuse leevendamine, kliimamuutusega kohanemine, REDD +, sektoriülesed tegevused, muu

valida: energeetika, transport, tööstus, põllumajandus, metsandus, vesi ja kanalisatsioon, sektoriülene tegevus, muu, teave ei ole kättesaadav

valida: toetus, sooduslaen, muu kui sooduslaen, omakapital, otseinvesteeringud projektidesse, investeerimisfondid, eelarvetoetusmeetmed, finantstoetusmeetmed, muu, teave ei ole kättesaadav

3

Märkus: x = aruandeaasta

Märkused:

---

(1)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

x: aruandeaasta.

(2)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

(3)  Liikmesriigid peavad aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui osa teatatud summast on kulukohustusena võetud ja teine osa välja makstud seoses konkreetse programmi/projektiga, tuleks kasutada kahte eraldi rida. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria. Mõisteid tuleks kasutada kõigis tabelites ühtemoodi.

(4)  Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 3 nimetatud kategooriad järgmiselt:

| — | heitkoguste vähendamise ja kliimamuutuste mõjudega kohanemise alase teadus- ja arendustegevuse ning näidisprojektide rahastamine; |
| --- | --- |

—

heitkoguste vähendamise ja kliimamuutuste mõjudega kohanemise alase teadus- ja arendustegevuse ning näidisprojektide rahastamine;

| — | Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide algatuste rahastamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide algatuste rahastamine;

| — | taastuvenergiaallikate väljaarendamine, et saavutada ühenduse eesmärk suurendada taastuvenergia osatähtsus 2020. aastaks 20 %-ni; |
| --- | --- |

—

taastuvenergiaallikate väljaarendamine, et saavutada ühenduse eesmärk suurendada taastuvenergia osatähtsus 2020. aastaks 20 %-ni;

| — | muude tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad kaasa üleminekule ohutule ja säästvale, vähesema süsihappegaasiheitega majandusele; |
| --- | --- |

—

muude tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad kaasa üleminekule ohutule ja säästvale, vähesema süsihappegaasiheitega majandusele;

| — | selliste tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad täita liidu kohustust suurendada energiatõhusust 2020. aastaks 20 % võrra; |
| --- | --- |

—

selliste tehnoloogialahenduste väljaarendamine, mis aitavad täita liidu kohustust suurendada energiatõhusust 2020. aastaks 20 % võrra;

| — | süsinikdioksiidi sidumine liidus metsanduse abil; |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi sidumine liidus metsanduse abil;

| — | CO2 keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline ladustamine; |
| --- | --- |

—

CO2 keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline ladustamine;

| — | vähesaastavatele transpordiliikidele ja ühistranspordile ülemineku ergutamine; |
| --- | --- |

—

vähesaastavatele transpordiliikidele ja ühistranspordile ülemineku ergutamine;

| — | energiatõhususe ja puhta tehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse rahastamine; |
| --- | --- |

—

energiatõhususe ja puhta tehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

| — | meetmed, mille eesmärk on energiatõhususe suurendamine ja parem isoleerimine, või rahalise toetuse andmine, et lahendada sotsiaalprobleeme väiksema ja keskmise sissetulekuga leibkondades; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille eesmärk on energiatõhususe suurendamine ja parem isoleerimine, või rahalise toetuse andmine, et lahendada sotsiaalprobleeme väiksema ja keskmise sissetulekuga leibkondades;

| — | ELi HKSi juhtimise halduskulude katmine; |
| --- | --- |

—

ELi HKSi juhtimise halduskulude katmine;

| — | muu kasvuhoonegaaside heite vähendamine; |
| --- | --- |

—

muu kasvuhoonegaaside heite vähendamine;

| — | kliimamuutuse mõjuga kohanemine; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuse mõjuga kohanemine;

| — | muu riigisisene kasutusvaldkond. |
| --- | --- |

—

muu riigisisene kasutusvaldkond.

Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitme kasutusvaldkonna puhul, võib valida mitu kasutusvaldkonda, kuid summat ei korrata, vaid kasutusvaldkondi käsitlevad lisaread tuleb siduda ühe väljaga, kus kõnealune summa esitatud.

(5)  Võib valida mitu kategooriat, kui teatatud programmi või projektiga seoses on asjakohased mitu rahastamisvahendit.

(6)  Selles veerus esitatakse teave juhul, kui see ei põhine kõnealuste tulude rahalise väärtusega samaväärsel summal.

(7)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

(8)  Liikmesriigid peavad aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui osa teatatud summast on kulukohustusena võetud ja teine osa välja makstud seoses konkreetse programmi/projektiga, tuleks kasutada kahte eraldi rida. Kui liikmesriik ei saa teha vahet kulukohustuse ja väljamakstud summade vahel, tuleks summade jaoks valida sobiv kategooria. Mõisteid tuleks kasutada kõigis tabelites ühtemoodi.

(9)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmesse ritta, tuleb valida kõige sobivam ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatavas teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

(10)  Staatust käsitlev teave tuleb võimaluse korral esitada algnäitajate tasandil. 2 Liikmesriigid peaksid aruandes esitama kasutatud mõistete „kulukohustus” ja „väljamakse” määratlused. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria.

(11)  Võib valida mitu sektorit. Liikmesriigid võivad esitada sektoripõhise jaotuse, kui selline teave on kättesaadav. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

(12)  Tabelisse tuleks lisada üksnes selline rahaline toetus, mis on näiteks CDC DAC nätajate alusel kliimaalane toetus.

(13)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

(14)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmele reale, tuleb valida kõige sobivam rida ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatud teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

(15)  Tuleb valida asjakohane rahastamisvahend. Võib valida mitu kategooriat, kui vastava rea puhul on asjakohased mitu rahastamisvahendit. Peamiselt antakse toetust mitmepoolsetele institutsioonidele ja teised kategooriad ei ole sageli kohaldatavad. Selleks, et saavutada kooskõla UNFCCC raames iga kahe aasta tagant esitatavaid aruandeid käsitlevate nõuetega, kasutatakse siiski rohkem kategooriaid. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

(16)  Esitatakse juhul, kui selline teave on kättesaadav mitmepoolse fondi või pankade kohta. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

(17)  Märkust „teave ei ole kättesaadav” võib kasutada juhul, kui vastava lahtri puhul puudub igasugune teave.

(18)  Teavet olukorra kohta tuleb anda vähemalt tabelis 3, ning käesolevas tabelis, kui see on kättesaadav algnäitajate tasandil. Kui liikmesriigil ei ole võimalik eristada kulukohustusi ja väljamakstud summasid, tuleks summade märkimiseks valida sobiv kategooria.

(19)  Võib valida mitu sektorit. Liikmesriigid võivad esitada sektoripõhise jaotuse, kui selline teave on kättesaadav. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

(20)  Tabelisse tuleks lisada üksnes selline rahaline toetus, mis on näiteks OECD DAC (arenguabi komitee) näitajate alusel kliimaalane toetus.

(21)  Valuuta konverteerimisel kasutatakse aasta X-1 keskmist vahetuskurssi või reaalset vahetuskurssi, mida kohaldati väljamakstud summa suhtes.

(22)  Liikmesriigid peavad vältima selles tabelis esitatud summade topeltarvestamist. Kui konkreetne kasutusviis sobib mitmele reale, tuleb valida kõige sobivam ja märkida vastav summa ainult üks kord. Tekstina lisatud teabes võiks vajaduse korral täiendavalt selgitada sellise jaotuse aluseks olevaid otsuseid.

(23)  Tuleb valida asjakohane rahastamisvahend. Võib valida mitu kategooriat, kui vastava rea puhul on asjakohased mitu rahastamisvahendit. Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada üksnes juhul, kui vastava rea puhul puudub igasugune teave.

(24)  Märkust „Teave ei ole kättesaadav” võib kasutada juhul, kui vastava lahtri puhul puudub igasugune teave.

---

XIV LISA

Selliste projektidest saadud ühikute kasutamist käsitleva teabe esitamine vastavalt käesoleva määruse artiklile 25, mida kasutati otsuse 406/2009/EÜ nõuete täitmiseks

| 1 | Andmed esitanud liikmesriik | Jagatud kohustuste otsuse nõuete täitmise kontole aastal X-1 kantud ühikud | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Teabe liik | Päritoluriik | HVÜd | THVd | pTHVd | aTHVd | Muud ühikud
   (1) | Ühikutele kohaldatud kvalitatiivsete kriteeriumide põhjendus/selgitus
   (2) |
| | A | | B | C | D | E | F | G |
| 3 | Projektidest saadud ühikute kasutamine kokku, tonnides (= JKO nõuete täitmise kontole kantud ühikute üldkogus) | | | | | | | |
| 4 | Geograafiline jaotus: riigid, kus heidet vähendati
  üks rida iga riigi kohta; vastavad ühikud märkida veergudesse. | | | | | | | |
| 5 | sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud projektiliikidest saadud ühikud | | | | | | | |
| 6 | sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud projektiliikidest saadud ühikud | | | | | | | |
| 7 | sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis c ja lõikes 5 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud | | | | | | | |
| 8 | sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud projektiliikidest saadud ühikud | | | | | | | |
| 9 | sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| 11 | sellest projektidest saadud ühikud, mida käitajad ei saa kasutada ELi HKSis (3) | | | | | | | |
| Märkused: |

1

Andmed esitanud liikmesriik

Jagatud kohustuste otsuse nõuete täitmise kontole aastal X-1 kantud ühikud

2

Teabe liik

Päritoluriik

HVÜd

THVd

pTHVd

aTHVd

Muud ühikud
   (1)

Ühikutele kohaldatud kvalitatiivsete kriteeriumide põhjendus/selgitus
   (2)

A

B

C

D

E

F

G

3

Projektidest saadud ühikute kasutamine kokku, tonnides (= JKO nõuete täitmise kontole kantud ühikute üldkogus)

4

Geograafiline jaotus: riigid, kus heidet vähendati

üks rida iga riigi kohta; vastavad ühikud märkida veergudesse.

5

sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

6

sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis b sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

7

sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis c ja lõikes 5 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

8

sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

9

sellest otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 sätestatud projektiliikidest saadud ühikud

11

sellest projektidest saadud ühikud, mida käitajad ei saa kasutada ELi HKSis (3)

Märkused:

---

(1)  Otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatud ühikud.

(2)  Liikmesriigid peavad lisama otsuse 406/2009/EÜ artikli 5 kohaselt kasutatud ühikute suhtes kohaldatud kvalitatiivsed kriteeriumid.

(3)  Kui esitatakse teave selliste projektidest saadud ühikute kohta, mida käitajad ei saa kasutada ELi HKSis, esitatakse veerus G selliste ühikute kasutamise üksikasjalik põhjendus.

Märkus: X on aruandeaasta.

---

XV LISA

Üle kantud LHÜde kohta teabe esitamine vastavalt artiklile 26

| Teave üle kantud LHÜde kohta aastal X-1 |
| --- |
| Ülekannete arv | |
| Ülekanne 1 (1) | |
| Aastaks eraldatud heitkoguse ühikute (AEHÜ) kogus | |
| Üleandev liikmesriik | |
| Vastuvõttev liikmesriik | |
| Hind AEHÜ kohta | |
| Ülekandmislepingu kuupäev | |
| Aasta, mil on oodata tehingu toimumist registris | |
| Muu teave (nt keskkonnasäästlikumaks muutmise kavad) | |
| Märkus: |

Teave üle kantud LHÜde kohta aastal X-1

Ülekannete arv

Ülekanne 1 (1)

Aastaks eraldatud heitkoguse ühikute (AEHÜ) kogus

Üleandev liikmesriik

Vastuvõttev liikmesriik

Hind AEHÜ kohta

Ülekandmislepingu kuupäev

Aasta, mil on oodata tehingu toimumist registris

Muu teave (nt keskkonnasäästlikumaks muutmise kavad)

Märkus:

---

(1)  Aastal X-1 tehtud ülekande number (tabel täidetakse iga ülekande kohta eraldi).

X on aruandeaasta.

---

XVI LISA

Tabel 1. Liikmesriigile otsuse 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt aastaks eraldatava heitkoguse määramiseks tehtava põhjaliku ülevaatuse ajakava

| Tegevus | Ülesande kirjeldus | Aeg |
| --- | --- | --- |
| Ülevaatuse esimene etapp | Sekretariaat kontrollib liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust vastavalt käesoleva määruse artiklile 29. | 15. jaanuar — 15. märts |
| Ülevaatuse materjali ettevalmistamine tehnilistest ekspertidest koosneva ülevaatusrühma (TER) jaoks | Sekretariaat valmistab ette ja koostab materjali TERi jaoks. | 15. märts — 30. aprill |
| Dokumentidel põhinev ülevaatus | TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab esialgsed küsimused 15. aprillil esitatud andmete põhjal, võttes arvesse kõiki UNFCCC-le uuesti esitatud andmeid. Sekretariaat edastab küsimused liikmesriikidele | 1. mai — 21. mai |
| Liikmesriigid esitavad vastused esialgsetele küsimustele | Liikmesriigid vastavad küsimustele kahe nädala jooksul | 21. mai — 4. juuni |
| Ekspertide tsentraliseeritud koosolekud | TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning sekretariaat edastab need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul. | 5. juuni — 29. juuni |
| Liikmesriigid esitavad vastused täiendavatele küsimustele | Liikmesriigid vastavad küsimustele. | 6. juuliks |
| Ülevaatusaruande projekti koostamine, sealhulgas võimalikud lisaküsimused liikmesriikidele | TER koostab ülevaatusaruande projekti, sealhulgas lahendamata küsimused liikmesriikidele, esialgsed soovitused inventuuriandmete võimalike paranduste kohta liikmesriikidele arutamiseks ja vajaduse korral võimalike tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused. Sekretariaat edastab aruanded liikmesriikidele | 29. juuni — 13. juuli |
| Liikmesriigid esitavad märkused ülevaatusaruande projekti kohta | Liikmesriikide märkused ülevaatusaruannete kohta, vastused lahendamata küsimustele ja vajaduse korral teave selle kohta, kas liikmesriik nõustub/ei nõustu TERi soovitustega. | 13. juuli — 3. august |
| Ülevaatusaruannete valmimise tähtaeg | Mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. TER teeb aruande valmis ning sekretariaat vaatab aruande üle ja toimetab seda. | 17. augustiks |
| Lõplikud ülevaatusaruanded | Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile | 17. augustiks |

Tegevus

Ülesande kirjeldus

Aeg

Ülevaatuse esimene etapp

Sekretariaat kontrollib liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust vastavalt käesoleva määruse artiklile 29.

15. jaanuar — 15. märts

Ülevaatuse materjali ettevalmistamine tehnilistest ekspertidest koosneva ülevaatusrühma (TER) jaoks

Sekretariaat valmistab ette ja koostab materjali TERi jaoks.

15. märts — 30. aprill

Dokumentidel põhinev ülevaatus

TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab esialgsed küsimused 15. aprillil esitatud andmete põhjal, võttes arvesse kõiki UNFCCC-le uuesti esitatud andmeid. Sekretariaat edastab küsimused liikmesriikidele

1. mai — 21. mai

Liikmesriigid esitavad vastused esialgsetele küsimustele

Liikmesriigid vastavad küsimustele kahe nädala jooksul

21. mai — 4. juuni

Ekspertide tsentraliseeritud koosolekud

TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning sekretariaat edastab need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul.

5. juuni — 29. juuni

Liikmesriigid esitavad vastused täiendavatele küsimustele

Liikmesriigid vastavad küsimustele.

6. juuliks

Ülevaatusaruande projekti koostamine, sealhulgas võimalikud lisaküsimused liikmesriikidele

TER koostab ülevaatusaruande projekti, sealhulgas lahendamata küsimused liikmesriikidele, esialgsed soovitused inventuuriandmete võimalike paranduste kohta liikmesriikidele arutamiseks ja vajaduse korral võimalike tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused. Sekretariaat edastab aruanded liikmesriikidele

29. juuni — 13. juuli

Liikmesriigid esitavad märkused ülevaatusaruande projekti kohta

Liikmesriikide märkused ülevaatusaruannete kohta, vastused lahendamata küsimustele ja vajaduse korral teave selle kohta, kas liikmesriik nõustub/ei nõustu TERi soovitustega.

13. juuli — 3. august

Ülevaatusaruannete valmimise tähtaeg

Mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. TER teeb aruande valmis ning sekretariaat vaatab aruande üle ja toimetab seda.

17. augustiks

Lõplikud ülevaatusaruanded

Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile

17. augustiks

Tabel 2. Määruse nr 525/2013/EÜ artikli 19 lõike 1 kohase põhjaliku ülevaatuse ajakava

| Tegevus | Ülesande kirjeldus | Aeg |
| --- | --- | --- |
| Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide | Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused liikmesriikidele. | 15. jaanuar — 28. veebruar |
| Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemustele | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta. | 15. märtsiks |
| Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele | Sekretariaat hindab liikmesriikide vastusteid ülevaatuse esimese etapi tulemustele ja saadab hindamistulemused ja muud lahendamata küsimused liikmesriikidele. | 15. märts — 31. märts |
| Vastused kontrolli tulemustele | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused kontrolli tulemuste ja muude lahendamata küsimuste kohta. | 7. aprilliks |
| Ülevaatuse materjali ettevalmistamine TERi jaoks | Sekretariaat valmistab ette põhjaliku ülevaatuse materjali liikmesriikide 15. aprilliks esitatud andmete põhjal. | 15. aprill — 25. aprill |
| Dokumendipõhine ülevaatus | TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab liikmesriikidele esialgsed küsimused 15. aprilliks esitatud andmete põhjal. | 25. aprill — 13. mai |
| Esialgsete küsimuste edastamine | Sekretariaat saadab esialgsed küsimused liikmesriikidele | 13. maiks |
| Vastused | Liikmesriigid saadavad sekretariaadile vastused esialgsetele küsimustele. | 13. mai — 27. mai |
| Ekspertide tsentraliseeritud kohtumised | TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes, valmistada ette esialgsed tehnilised parandused jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning edastatakse need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul. | 28. mai — 7. juuni |
| Vastused | Liikmesriigid esitavad tsentraliseeritud ülevaatuse ajal sekretariaadile vastused küsimustele ja märkused seoses võimalike tehniliste parandustega. | 28. mai — 7. juuni |
| Tehniliste paranduste edastamine | Sekretariaat saadab esialgsed tehnilised parandused liikmesriikidele | 8. juuniks |
| Vastused | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile vastused seoses esialgsete tehniliste parandustega. | 22. juuniks |
| Ülevaatusaruande projekti koostamine | TER koostab ülevaatusaruannete projektid, sealhulgas kõik lahendamata küsimused ja esialgsed soovitused ning vajaduse korral esialgsete tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused. | 8. — 29. juuni |
| Võimalik külastus riiki. | Erandjuhtudel, kui liikmesriigi esitatud inventuuriandmetes esineb jätkuvalt märkimisväärseid kvaliteediprobleeme või kui TER ei suuda leida vastuseid küsimustele, võidakse teha ad hoc külastus riiki. | 29. juuni — 9. august |
| Ülevaatusaruande projektid | Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projekti liikmesriikidele | 29. juuniks |
| Märkused | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse. | 9. augustiks |
| Ülevaatusaruannete valmimine | TER teeb ülevaatusaruanded valmis. Vajaduse korral mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle. | 9. august — 23. august |
| Lõplike ülevaatusaruannete esitamine | Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele. | 30. augustiks |

Tegevus

Ülesande kirjeldus

Aeg

Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide

Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused liikmesriikidele.

15. jaanuar — 28. veebruar

Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemustele

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta.

15. märtsiks

Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele

Sekretariaat hindab liikmesriikide vastusteid ülevaatuse esimese etapi tulemustele ja saadab hindamistulemused ja muud lahendamata küsimused liikmesriikidele.

15. märts — 31. märts

Vastused kontrolli tulemustele

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused kontrolli tulemuste ja muude lahendamata küsimuste kohta.

7. aprilliks

Ülevaatuse materjali ettevalmistamine TERi jaoks

Sekretariaat valmistab ette põhjaliku ülevaatuse materjali liikmesriikide 15. aprilliks esitatud andmete põhjal.

15. aprill — 25. aprill

Dokumendipõhine ülevaatus

TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, koostab liikmesriikidele esialgsed küsimused 15. aprilliks esitatud andmete põhjal.

25. aprill — 13. mai

Esialgsete küsimuste edastamine

Sekretariaat saadab esialgsed küsimused liikmesriikidele

13. maiks

Vastused

Liikmesriigid saadavad sekretariaadile vastused esialgsetele küsimustele.

13. mai — 27. mai

Ekspertide tsentraliseeritud kohtumised

TER kohtub, et arutada liikmesriikide vastuseid, selgitada välja valdkondadevahelised küsimused, tagada tulemuste kooskõla eri liikmesriikide vahel, leppida kokku soovitustes, valmistada ette esialgsed tehnilised parandused jne. Tehakse kindlaks täiendavad küsimused ning edastatakse need liikmesriikidele kõnealuse perioodi jooksul.

28. mai — 7. juuni

Vastused

Liikmesriigid esitavad tsentraliseeritud ülevaatuse ajal sekretariaadile vastused küsimustele ja märkused seoses võimalike tehniliste parandustega.

28. mai — 7. juuni

Tehniliste paranduste edastamine

Sekretariaat saadab esialgsed tehnilised parandused liikmesriikidele

8. juuniks

Vastused

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile vastused seoses esialgsete tehniliste parandustega.

22. juuniks

Ülevaatusaruande projekti koostamine

TER koostab ülevaatusaruannete projektid, sealhulgas kõik lahendamata küsimused ja esialgsed soovitused ning vajaduse korral esialgsete tehniliste paranduste üksikasjad ja põhjendused.

8. — 29. juuni

Võimalik külastus riiki.

Erandjuhtudel, kui liikmesriigi esitatud inventuuriandmetes esineb jätkuvalt märkimisväärseid kvaliteediprobleeme või kui TER ei suuda leida vastuseid küsimustele, võidakse teha ad hoc külastus riiki.

29. juuni — 9. august

Ülevaatusaruande projektid

Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projekti liikmesriikidele

29. juuniks

Märkused

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse.

9. augustiks

Ülevaatusaruannete valmimine

TER teeb ülevaatusaruanded valmis. Vajaduse korral mitteametlik teabevahetus liikmesriikidega kõigi lahendamata küsimuste lahendamiseks. Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle.

9. august — 23. august

Lõplike ülevaatusaruannete esitamine

Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele.

30. augustiks

Tabel 3. Määruse nr 525/525/EÜ artikli 19 lõike 2 kohase iga-aastase ülevaatuse ajakava

| Tegevus | Ülesande kirjeldus | Aeg |
| --- | --- | --- |
| Iga-aastase ülevaatuse esimene etapp |
| Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide | Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused ja võimalikud olulised probleemid liikmesriikidele. | 15. jaanuar — 28. veebruar |
| Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste ja võimalike oluliste probleemide kohta. .. | 15. märtsiks |
| Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele | Sekretariaat hindab liikmesriikide vastuseid ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta ja teeb kindlaks olulised probleemid, mis võivad käivitada iga-aastase ülevaatuse teise etapi ja saadab hindamistulemused ja loetelu võimalikest olulistest probleemidest liikmesriikidele. | 15. märts — 31. märts |
| Vastused kontrolli tulemustele | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused võimalike oluliste probleemide kohta. | 7. aprilliks |
| Liikmesriikide vastuste ülevaatamine | TER hindab liikmesriikide vastuseid ja teeb kindlaks liikmesriigid, kelle suhtes võidakse kohaldada iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriikidele, kus ei esine võimalikke olulisi probleeme, teatatakse vastavalt artiklile 35, et nende suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi. | 7. aprill — 20. aprill |
| Lahendamata olulised probleemid | Sekretariaat saadab ülevaatuse vahearuande koos kõigi pärast esimese etapi kontrolle lahendamata jäänud oluliste probleemidega liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriigid, kelle suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi, saavad lõpliku ülevaatusaruande. | 20. aprilliks |
| Iga-aastase ülevaatuse teine etapp |
| Ülevaatusmaterjali ettevalmistamine | Sekretariaat valmistab liikmesriikide 15. märtsiks esitatud andmete põhjal ette materjali iga-aastase ülevaatuse teiseks etapiks. | 15. märts — 15. aprill |
| Ülevaatuse teine etapp | TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, teeb kindlaks ja arvutab välja võimalikud tehnilised parandused. Liikmesriigid peaksid olema ülevaatuse teisel nädalal kättesaadavad küsimustele vastamiseks. | 15. aprill — 28. aprill |
| Tehniliste paranduste edastamine | Sekretariaat saadab võimalikud tehnilised parandused liikmesriikidele | 28. aprilliks |
| Vastused | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused seoses võimalike tehniliste parandustega. | 8. maiks |
| Ülevaatusaruande projektid | TER koostab ülevaatusaruande projektid, sealhulgas esialgsed soovitused ja võimalike tehniliste paranduste põhjenduse. | 8. mai — 31. mai |
| Ülevaatusaruande projektide edastamine | Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projektid liikmesriikidele | 31. maiks |
| Vastused | Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse. | 15. juuniks |
| Ülevaatusaruannete koostamine | TER ajakohastab ülevaatusaruande projektid ja püüab vajaduse korral leida liikmesriikidega vastused kõigile lahendamata küsimustele.
  Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle ja vajaduse korral toimetab neid. | 15. juuni — 25. juuni |
| Lõplike ülevaatusaruannete esitamine | Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele. | 30. juuniks |

Tegevus

Ülesande kirjeldus

Aeg

Iga-aastase ülevaatuse esimene etapp

Ülevaatuse esimene etapp ja selle tulemuste edastamine liikmesriikide

Sekretariaat kontrollib 15. jaanuariks esitatud andmete põhjal käesoleva määruse artikli 29 kohaselt liikmesriikide inventuuriandmete läbipaistvust, täpsust, kooskõlalisust, terviklikkust ja võrreldavust ja saadab ülevaatuse esimese etapi tulemused ja võimalikud olulised probleemid liikmesriikidele.

15. jaanuar — 28. veebruar

Vastused ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma vastuse ülevaatuse esimese etapi tulemuste ja võimalike oluliste probleemide kohta. ..

15. märtsiks

Ülevaatuse esimese etapi tulemuste kontroll ja selle tulemuste edastamine liikmesriikidele

Sekretariaat hindab liikmesriikide vastuseid ülevaatuse esimese etapi tulemuste kohta ja teeb kindlaks olulised probleemid, mis võivad käivitada iga-aastase ülevaatuse teise etapi ja saadab hindamistulemused ja loetelu võimalikest olulistest probleemidest liikmesriikidele.

15. märts — 31. märts

Vastused kontrolli tulemustele

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile oma märkused võimalike oluliste probleemide kohta.

7. aprilliks

Liikmesriikide vastuste ülevaatamine

TER hindab liikmesriikide vastuseid ja teeb kindlaks liikmesriigid, kelle suhtes võidakse kohaldada iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriikidele, kus ei esine võimalikke olulisi probleeme, teatatakse vastavalt artiklile 35, et nende suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi.

7. aprill — 20. aprill

Lahendamata olulised probleemid

Sekretariaat saadab ülevaatuse vahearuande koos kõigi pärast esimese etapi kontrolle lahendamata jäänud oluliste probleemidega liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse iga-aastase ülevaatuse teist etappi. Liikmesriigid, kelle suhtes ei kohaldata iga-aastase ülevaatuse teist etappi, saavad lõpliku ülevaatusaruande.

20. aprilliks

Iga-aastase ülevaatuse teine etapp

Ülevaatusmaterjali ettevalmistamine

Sekretariaat valmistab liikmesriikide 15. märtsiks esitatud andmete põhjal ette materjali iga-aastase ülevaatuse teiseks etapiks.

15. märts — 15. aprill

Ülevaatuse teine etapp

TER teostab käesoleva määruse artikli 32 kohased kontrollid, teeb kindlaks ja arvutab välja võimalikud tehnilised parandused. Liikmesriigid peaksid olema ülevaatuse teisel nädalal kättesaadavad küsimustele vastamiseks.

15. aprill — 28. aprill

Tehniliste paranduste edastamine

Sekretariaat saadab võimalikud tehnilised parandused liikmesriikidele

28. aprilliks

Vastused

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused seoses võimalike tehniliste parandustega.

8. maiks

Ülevaatusaruande projektid

TER koostab ülevaatusaruande projektid, sealhulgas esialgsed soovitused ja võimalike tehniliste paranduste põhjenduse.

8. mai — 31. mai

Ülevaatusaruande projektide edastamine

Sekretariaat saadab ülevaatusaruande projektid liikmesriikidele

31. maiks

Vastused

Liikmesriigid esitavad sekretariaadile märkused ülevaatusaruande projekti kohta koos kõigi märkustega, mida nad soovivad lisada lõplikku ülevaatusaruandesse.

15. juuniks

Ülevaatusaruannete koostamine

TER ajakohastab ülevaatusaruande projektid ja püüab vajaduse korral leida liikmesriikidega vastused kõigile lahendamata küsimustele.

Sekretariaat kontrollib ülevaatusaruanded üle ja vajaduse korral toimetab neid.

15. juuni — 25. juuni

Lõplike ülevaatusaruannete esitamine

Sekretariaat edastab lõplikud ülevaatusaruanded komisjonile ja liikmesriikidele.

30. juuniks

---

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/91

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 750/2014,

10. juuli 2014,

milles käsitletakse sigade epideemilise diarröa vastaseid kaitsemeetmeid seoses tervishoiunõuetega, mis kehtivad sigade importimisel liitu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 1 ja 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 91/496/EMÜ on muu hulgas sätestatud, et kui kolmanda riigi territooriumil puhkeb või levib haigus või nähtus, mis võib kujutada endast tõsist ohtu loomade või inimese tervisele, või kui muu tõsiseloomuline loomatervishoiu alane põhjus seda tingib, võib komisjon omaalgatuslikult või liikmesriigi taotluse korral võtta viivitamata meetmeid, sealhulgas kehtestada eritingimusi, kogu asjaomasest kolmandast riigist või selle osast saabuvate loomade suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 91/496/EMÜ on muu hulgas sätestatud, et kui kolmanda riigi territooriumil puhkeb või levib haigus või nähtus, mis võib kujutada endast tõsist ohtu loomade või inimese tervisele, või kui muu tõsiseloomuline loomatervishoiu alane põhjus seda tingib, võib komisjon omaalgatuslikult või liikmesriigi taotluse korral võtta viivitamata meetmeid, sealhulgas kehtestada eritingimusi, kogu asjaomasest kolmandast riigist või selle osast saabuvate loomade suhtes.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (2) on muu hulgas sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Määrusega on ette nähtud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua ainult teatavate nõuete täitmise korral ning kui saadetistega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt selle määruse I lisa 2. osas sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidisele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (2) on muu hulgas sätestatud veterinaarsertifitseerimise nõuded teatavate elusloomi sisaldavate saadetiste liitu toomiseks. Määrusega on ette nähtud, et kabiloomade saadetisi võib liitu tuua ainult teatavate nõuete täitmise korral ning kui saadetistega on kaasas asjakohane veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt selle määruse I lisa 2. osas sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidisele.

| (3) | Veterinaarsertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuete eesmärk on vältida loomahaigusi, mis võivad seada ohtu liidu loomade tervisliku seisundi. Nende nõuete täitmine on oluline selleks, et kaitsta Euroopa Liitu eksootiliste haiguste puhangute eest. |
| --- | --- |

(3)

Veterinaarsertifikaadi näidises sätestatud loomatervishoiunõuete eesmärk on vältida loomahaigusi, mis võivad seada ohtu liidu loomade tervisliku seisundi. Nende nõuete täitmine on oluline selleks, et kaitsta Euroopa Liitu eksootiliste haiguste puhangute eest.

| (4) | Ameerika Ühendriikide esitatud teatest Maailma Loomatervise Organisatsioonile (3) selgub, et Põhja-Ameerikas on ilmnenud sigade alfakoroonaviiruse, sealhulgas sigade epideemilise diarröaviiruse põhjustatud sigade uudset enteraalset koroonaviirust ja sigade uut deltakoroonaviirust. Kanada teatas komisjonile nii alfa- kui ka deltakoroonaviiruse positiivsetest testitulemustest Kanada seakasvatusettevõtetes. |
| --- | --- |

(4)

Ameerika Ühendriikide esitatud teatest Maailma Loomatervise Organisatsioonile (3) selgub, et Põhja-Ameerikas on ilmnenud sigade alfakoroonaviiruse, sealhulgas sigade epideemilise diarröaviiruse põhjustatud sigade uudset enteraalset koroonaviirust ja sigade uut deltakoroonaviirust. Kanada teatas komisjonile nii alfa- kui ka deltakoroonaviiruse positiivsetest testitulemustest Kanada seakasvatusettevõtetes.

| (5) | Esile kerkinud alfakoroonaviiruse ja sigade uue deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade epideemiline diarröa võib kujutada ohtu liidu loomade tervisele. Kliiniline taud mõjutab seakasvatust ja esineb eelkõige põrsastel, põhjustades nende suurt suremust. |
| --- | --- |

(5)

Esile kerkinud alfakoroonaviiruse ja sigade uue deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade epideemiline diarröa võib kujutada ohtu liidu loomade tervisele. Kliiniline taud mõjutab seakasvatust ja esineb eelkõige põrsastel, põhjustades nende suurt suremust.

| (6) | Seetõttu on vaja läbi vaadata loomatervishoiunõuded, mis on seotud sigade saadetiste liitu sisenemisega piirkondadest, kus on tuvastatud eespool nimetatud viiruste põhjustatud haiguste esinemine, et anda vajalikud garantiid päritolumajandile ja vältida nende viiruste põhjustatud sigade epideemilise diarröa sissetoomist liitu. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja läbi vaadata loomatervishoiunõuded, mis on seotud sigade saadetiste liitu sisenemisega piirkondadest, kus on tuvastatud eespool nimetatud viiruste põhjustatud haiguste esinemine, et anda vajalikud garantiid päritolumajandile ja vältida nende viiruste põhjustatud sigade epideemilise diarröa sissetoomist liitu.

| (7) | Seoses vajadusega kaitsta loomade tervist aretamiseks ja/või tootmiseks ette nähtud elusate sigade liitu toomisega kaasneva tõsise ohu eest, peaks komisjon võtma vastu ajutised kaitsemeetmed kõnealuste loomade saadetiste puhul, mis on pärit käesoleva määruse I lisas nimetatud kolmandatest riikidest. Seetõttu peaks nende loomade saadetistega kaasas olema käesoleva määruse II lisas esitatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, millega nähakse ette konkreetsed tagatised seoses esile kerkiva alfakoroonaviiruse ja sigade uue deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade epideemilise diarröaga. |
| --- | --- |

(7)

Seoses vajadusega kaitsta loomade tervist aretamiseks ja/või tootmiseks ette nähtud elusate sigade liitu toomisega kaasneva tõsise ohu eest, peaks komisjon võtma vastu ajutised kaitsemeetmed kõnealuste loomade saadetiste puhul, mis on pärit käesoleva määruse I lisas nimetatud kolmandatest riikidest. Seetõttu peaks nende loomade saadetistega kaasas olema käesoleva määruse II lisas esitatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat, millega nähakse ette konkreetsed tagatised seoses esile kerkiva alfakoroonaviiruse ja sigade uue deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade epideemilise diarröaga.

| (8) | Nendest saadetistest tuleneva tõsise ohu tõttu loomade tervisele peaksid ajutised kaitsemeetmed jõustuma järgmisel päeval pärast käesoleva määruse avaldamist ja määrust tuleks kohaldada kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Nendest saadetistest tuleneva tõsise ohu tõttu loomade tervisele peaksid ajutised kaitsemeetmed jõustuma järgmisel päeval pärast käesoleva määruse avaldamist ja määrust tuleks kohaldada kuue kuu jooksul.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EL) nr 206/2010 artikli 3 punktist b ja I lisa 1. ja 2. osast peab käesoleva määruse I lisas loetletud kolmandatest riikidest pärit elusaid aretus- ja nuumsigu sisaldavatel saadetistel, mis on hõlmatud eespool nimetatud lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidisega „POR-X”, olema kaasas käesoleva määruse II lisas esitatud näidisele vastav veterinaarsertifikaat.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 12. jaanuarini 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, 12. märts 2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

2

(3)  http://www.oie.int/wahis_2/public/wahid.php/Reviewreport/Review?page_refer=MapFullEventReport&reportid=15133

3

---

I LISA

CA — Kanada

US — Ameerika Ühendriigid

---

II LISA

Näidis POR-X-PED

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/98

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 751/2014,

10. juuli 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 67,1 |
| TR | 78,2 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 61,7 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 31,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 60,8 |
| 0709 93 10 | TR | 97,0 |
| ZZ | 97,0 |
| 0805 50 10 | AR | 116,4 |
| TR | 77,0 |
| UY | 123,5 |
| ZA | 127,0 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 108,4 |
| BR | 75,4 |
| CL | 100,0 |
| NZ | 132,9 |
| ZA | 129,7 |
| ZZ | 109,3 |
| 0808 30 90 | AR | 79,9 |
| CL | 108,3 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 95,4 |
| ZZ | 117,1 |
| 0809 10 00 | BA | 99,6 |
| MK | 85,8 |
| TR | 177,7 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 105,7 |
| 0809 29 00 | TR | 237,4 |
| ZZ | 237,4 |
| 0809 30 | MK | 63,3 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 249,3 |
| ZZ | 150,8 |
| 0809 40 05 | BA | 70,3 |
| ZZ | 70,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

53,5

MK

67,1

TR

78,2

XS

47,9

ZZ

61,7

0707 00 05

AL

74,4

MK

31,3

TR

76,8

ZZ

60,8

0709 93 10

TR

97,0

ZZ

97,0

0805 50 10

AR

116,4

TR

77,0

UY

123,5

ZA

127,0

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

108,4

BR

75,4

CL

100,0

NZ

132,9

ZA

129,7

ZZ

109,3

0808 30 90

AR

79,9

CL

108,3

NZ

184,8

ZA

95,4

ZZ

117,1

0809 10 00

BA

99,6

MK

85,8

TR

177,7

XS

59,5

ZZ

105,7

0809 29 00

TR

237,4

ZZ

237,4

0809 30

MK

63,3

TR

139,7

ZA

249,3

ZZ

150,8

0809 40 05

BA

70,3

ZZ

70,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/100

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/449/ÜVJP,

10. juuli 2014,

mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Lõuna-Sudaanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/423/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/423/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu järeldas 20. jaanuaril 2014, et kaaluda tuleks piiravate sihtmeetmete kehtestamist Lõuna-Sudaanis rahuprotsessi takistavate isikute vastu, toetades Aafrika Liidu (AL) ja Ida-Aafrika Arenguühenduse (Intergovernmental Authority on Development — IGAD) pingutusi ning tehes tihedat koostööd rahvusvaheliste partneritega. Nõukogu kordas 17. märtsil 2014, et on seoses Lõuna-Sudaaniga valmis kaaluma selliste meetmete võtmist. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu järeldas 20. jaanuaril 2014, et kaaluda tuleks piiravate sihtmeetmete kehtestamist Lõuna-Sudaanis rahuprotsessi takistavate isikute vastu, toetades Aafrika Liidu (AL) ja Ida-Aafrika Arenguühenduse (Intergovernmental Authority on Development — IGAD) pingutusi ning tehes tihedat koostööd rahvusvaheliste partneritega. Nõukogu kordas 17. märtsil 2014, et on seoses Lõuna-Sudaaniga valmis kaaluma selliste meetmete võtmist.

| (3) | Nõukogu on jätkuvalt sügavalt mures Lõuna-Sudaani olukorra pärast. Seetõttu tuleks kehtestada piiravad meetmed isikute suhtes, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, ning isikute suhtes, kes vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on jätkuvalt sügavalt mures Lõuna-Sudaani olukorra pärast. Seetõttu tuleks kehtestada piiravad meetmed isikute suhtes, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, ning isikute suhtes, kes vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest.

| (4) | Selguse huvides tuleks piiravad meetmed, mis on kehtestatud isikute suhtes, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi või vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest, ning otsusega 2011/423/ÜVJP Lõuna-Sudaani suhtes juba kehtestatud piiravad meetmed, koondada ühte õigusakti, |
| --- | --- |

(4)

Selguse huvides tuleks piiravad meetmed, mis on kehtestatud isikute suhtes, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi või vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest, ning otsusega 2011/423/ÜVJP Lõuna-Sudaani suhtes juba kehtestatud piiravad meetmed, koondada ühte õigusakti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -seadmete, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Lõuna-Sudaani liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või nende lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, ning seda olenemata sellest, kas asjaomased tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Samuti on keelatud:

| a) | otse või kaudselt osutada tehnilist abi, vahendus- või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

a)

otse või kaudselt osutada tehnilist abi, vahendus- või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis;

| b) | otse või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendus- või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

b)

otse või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendus- või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Lõuna-Sudaanis või kasutamiseks Lõuna-Sudaanis;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b osutatud meetmetest. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktides a või b osutatud meetmetest.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata:

| a) | sellise mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitsmiseks või ÜRO, ALi, Euroopa Liidu või IGADi institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks või sellise materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

sellise mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitsmiseks või ÜRO, ALi, Euroopa Liidu või IGADi institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks või sellise materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks;

| b) | selliste sõidukite müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide või ÜRO, ALi või IGADi töötajate kaitseks Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

b)

selliste sõidukite müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide või ÜRO, ALi või IGADi töötajate kaitseks Lõuna-Sudaanis;

| c) | punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi, vahendus- ja muude teenuste osutamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi, vahendus- ja muude teenuste osutamise suhtes;

| d) | punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes; |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes;

| e) | demineerimisvarustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjali müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

e)

demineerimisvarustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjali müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

| f) | üksnes Lõuna-Sudaani julgeolekusektori reformi toetuseks ettenähtud mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes ning sellise varustusega seotud rahastamise ning rahalise või tehnilise abi osutamise suhtes; |
| --- | --- |

f)

üksnes Lõuna-Sudaani julgeolekusektori reformi toetuseks ettenähtud mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes ning sellise varustusega seotud rahastamise ning rahalise või tehnilise abi osutamise suhtes;

tingimusel, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus on sellised toimingud eelnevalt heaks kiitnud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata ka kaitseriietuse suhtes, sealhulgas kuulivestid ja sõdurikiivrid, mida ajutiselt eksporditakse Lõuna-Sudaani üksnes Euroopa Liidu või selle liikmesriikide või ÜRO või IGADi töötajate, meedia esindajate, humanitaar- ja arenguabitöötajate ning nendega seotud töötajate poolt nende isiklikuks kasutamiseks.

3.   Liikmesriigid vaatavad käesolevas artiklis käsitletud toimingud läbi juhtumipõhiselt, võttes täiel määral arvesse nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (2) sätestatud kriteeriume. Liikmesriigid nõuavad piisavaid kaitsemeetmeid käesoleva artikli kohaselt antud volituste kuritarvitamise vastu ja võtavad vajaduse korral kasutusele meetmeid asjaomase varustuse tagasisaatmiseks.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele meetmed, mis on vajalikud selleks, et takistada oma territooriumile siseneda või seda läbida isikutel, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, ning isikutel, kes vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest, ning nendega seotud isikutel, kes on loetletud lisas.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõige 1 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni asukohariigina;

| b) | ÜRO kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

ÜRO kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestava mitmepoolse lepingu alusel või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

4.   Lõiget 3 käsitletakse kohalduvana ka juhul, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

5.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõigete 3 või 4 kohaselt tehtud eranditest.

6.   Liikmesriigid võivad teha erandeid lõike 1 alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega või osalemisega valitsustevahelistel kohtumistel, Euroopa Liidu toel toimuvatel kohtumistel või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavatel kohtumistel, kus peetakse poliitilist dialoogi, mis otseselt edendab piiravate meetmete poliitika eesmärke, sealhulgas demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet Lõuna-Sudaanis.

7.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 6 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse antuks, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks nõukogu liige esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates teatise saamisest kavandatava erandi kohta. Juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget peaks esitama vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

8.   Juhul kui liikmesriik lubab lõigete 3, 4, 6 ja 7 alusel lisas loetletud isikute sisenemise oma territooriumile või neil selle läbimise, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud ning üksnes isikute suhtes, keda see otseselt puudutab.

Artikkel 4

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis on selliste isikute omandis, valduses või kontrolli all, kes takistavad Lõuna-Sudaanis poliitilist protsessi, sealhulgas vägivallaaktide toimepanemise ja relvarahukokkulepete rikkumise teel, ning kes vastutavad Lõuna-Sudaanis inimõiguste raskete rikkumiste eest, ning nendega seotud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste omandis, valduses või kontrolli all, kes on loetletud lisas.

2.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Liikmesriigi pädev asutus võib tingimustel, mida ta sobivaiks peab, lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

Asjaomased liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

4.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriigi pädev asutus lubada vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks selliseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks selliseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

otsus ei ole tehtud lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning

| d) | otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

5.   Lõige 1 ei takista loetellu kantud füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne asjaomase füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse lisas esitatud loetellu kandmise kuupäeva, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse otseseks või kaudseks saajaks ei ole lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus.

6.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud; |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud;

| b) | maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid, või |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid, või

| c) | maksed liidus tehtud kohtu-, haldus- või vahekohtu või asjaomases liikmesriigis kohaldatava otsuse alusel, |
| --- | --- |

c)

maksed liidus tehtud kohtu-, haldus- või vahekohtu või asjaomases liikmesriigis kohaldatava otsuse alusel,

tingimusel, et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõikes 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 5

1.   Nõukogu teeb liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekul otsuse lisas esitatud loetelu koostamise ja sellesse muudatuste tegemise kohta.

2.   Nõukogu edastab lõikes 1 osutatud otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

3.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu lõikes 1 osutatud otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilisele või juriidilisele isikut, üksust või asutust.

Artikkel 6

1.   Lisa sisaldab artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 osutatud isikute loetellu kandmise põhjuseid.

2.   Lisa sisaldab ka asjaomaste isikute tuvastamiseks vajalikku teavet selle olemasolul. Selline teave võib sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul võib selline teave sisaldada nimesid, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 7

Käesoleva otsusega sätestatud meetmete võimalikult suure mõju tagamiseks julgustab liit kolmandaid riike võtma sarnaseid piiravaid meetmeid.

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 12. juulini 2015.

Käesolevat otsust vaadatakse jooksvalt läbi. Vajaduse korral pikendatakse selle kehtivust või muudetakse seda, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.

Brüssel, 10. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsus 2011/423/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani ja Lõuna-Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP (ELT L 188, 19.7.2011, lk 20).

1

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

2

---

LISA

Artiklites 3 ja 4 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikute, üksuste ja asutuste loetelu.

| | Nimi | Andmed | Põhjused | Nimekirja kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Santino DENG
  (teise nimega Santino Deng Wol) | Sudaani rahvavabastus-liikumise (SPLA) kolmanda jalaväediviisi komandör. | Santino Deng on 2014. aasta mais toimunud Bentiu tagasivallutamisel osalenud SPLA kolmanda jalaväediviisi komandör. Seega on Santino Deng vastutav 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumise eest. | 11.7.2014 |
| 2. | Peter GADET
  (teise nimega Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka) | Valitsusvastaste nueri võitlejate juht.
  Sünnikoht: Mayom County, Unity osariik | Peter Gadet on 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet rikkudes 15.–17. aprillil 2014 Bentiule rünnaku korraldanud valitsusvastaste nueri võitlejate juht. Rünnaku tulemusel sai surma üle 200 tsiviilisiku. Peter Gadet on seega vastutav vägivallalainele hoo andmise eest, takistades seeläbi Lõuna-Sudaani poliitilist protsessi, ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest. | 11.7.2014 |

Nimi

Andmed

Põhjused

Nimekirja kandmise kuupäev

1.

Santino DENG

(teise nimega Santino Deng Wol)

Sudaani rahvavabastus-liikumise (SPLA) kolmanda jalaväediviisi komandör.

Santino Deng on 2014. aasta mais toimunud Bentiu tagasivallutamisel osalenud SPLA kolmanda jalaväediviisi komandör. Seega on Santino Deng vastutav 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkuleppe rikkumise eest.

11.7.2014

2.

Peter GADET

(teise nimega Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka)

Valitsusvastaste nueri võitlejate juht.

Sünnikoht: Mayom County, Unity osariik

Peter Gadet on 23. jaanuaril sõlmitud vaenutegevuse lõpetamise kokkulepet rikkudes 15.–17. aprillil 2014 Bentiule rünnaku korraldanud valitsusvastaste nueri võitlejate juht. Rünnaku tulemusel sai surma üle 200 tsiviilisiku. Peter Gadet on seega vastutav vägivallalainele hoo andmise eest, takistades seeläbi Lõuna-Sudaani poliitilist protsessi, ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest.

11.7.2014

---

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/106

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/450/ÜVJP,

10. juuli 2014,

mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Sudaanis ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/423/ÜVJP

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. mail 2005 vastu ühise seisukoha 2005/411/ÜVJP (1). Ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP integreeris nõukogu ühise seisukohaga 2004/31/ÜVJP (2) kehtestatud meetmed ja vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1591 (2005) rakendatavad meetmed ühte õigusakti. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. mail 2005 vastu ühise seisukoha 2005/411/ÜVJP (1). Ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP integreeris nõukogu ühise seisukohaga 2004/31/ÜVJP (2) kehtestatud meetmed ja vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1591 (2005) rakendatavad meetmed ühte õigusakti.

| (2) | Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/423/ÜVJP, (3) kehtestades Sudaani ja Lõuna-Sudaani vastu suunatud piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 18. juulil 2011 vastu otsuse 2011/423/ÜVJP, (3) kehtestades Sudaani ja Lõuna-Sudaani vastu suunatud piiravad meetmed.

| (3) | Selguse huvides tuleks otsusega 2011/423/ÜVJP Sudaani suhtes kehtestatud piiravad meetmed eraldada ja koondada ühte õigusakti. |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides tuleks otsusega 2011/423/ÜVJP Sudaani suhtes kehtestatud piiravad meetmed eraldada ja koondada ühte õigusakti.

| (4) | Seetõttu tuleks otsus 2011/423/ÜVJP kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsus 2011/423/ÜVJP kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Keelatakse relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide, sealhulgas tulirelvade ja laskemoona, sõjaväeveokite ja -seadmete, poolsõjalise varustuse ja eespool nimetatuile ettenähtud varuosade müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine Sudaani liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt või nende lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, ning seda olenemata sellest, kas asjaomased tooted on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Samuti on keelatud:

| a) | otse või kaudselt osutada tehnilist abi, vahendus- või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis; |
| --- | --- |

a)

otse või kaudselt osutada tehnilist abi, vahendus- või muid teenuseid, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega või nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis;

| b) | otse või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendus- või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis; |
| --- | --- |

b)

otse või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, mis on seotud lõikes 1 osutatud toodetega, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused, samuti kindlustus ja edasikindlustus, kõnealuste toodete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud vahendus- või muude teenuste osutamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Sudaanis või kasutamiseks Sudaanis;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktis a või b osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvale hoida punktis a või b osutatud keeldudest.

Artikkel 2

1.   Artiklit 1 ei kohaldata

| a) | sellise mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitsmiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL) ja Euroopa Liidu institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks või sellise materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

sellise mittesurmava sõjalise varustuse müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud üksnes humanitaartarbeks, inimõiguste jälgimiseks või kaitsmiseks või ÜRO, Aafrika Liidu (AL) ja Euroopa Liidu institutsioonide ülesehitamise programmide jaoks või sellise materjali müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis on ette nähtud Euroopa Liidu, ÜRO ja ALi kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks;

| b) | selliste sõidukite müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide või ÜRO või ALi töötajate kaitseks Sudaanis; |
| --- | --- |

b)

selliste sõidukite müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide või ÜRO või ALi töötajate kaitseks Sudaanis;

| c) | punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi, vahendus- ja muude teenuste suhtes; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonidega seotud tehnilise abi, vahendus- ja muude teenuste suhtes;

| d) | punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes; |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud varustuse või programmide ja operatsioonide rahastamise ja nendega seotud finantsabi suhtes;

| e) | demineerimisvarustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjali müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes; |
| --- | --- |

e)

demineerimisvarustuse ja demineerimistöödel kasutatava materjali müügi, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes;

tingimusel, et asjaomase liikmesriigi pädev asutus on sellised toimingud eelnevalt heaks kiitnud.

2.   Artiklit 1 ei kohaldata ka kaitseriietuse suhtes, sealhulgas kuulivestid ja sõdurikiivrid, mida ajutiselt eksporditakse Sudaani üksnes ÜRO, Euroopa Liidu või selle liikmesriikide töötajate, meedia esindajate, humanitaar- ja arenguabitöötajate ning nendega seotud töötajate poolt nende isiklikuks kasutamiseks.

3.   Liikmesriigid vaatavad käesolevas artiklis käsitletud toimingud läbi juhtumipõhiselt, võttes täiel määral arvesse nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (4) sätestatud kriteeriume. Liikmesriigid nõuavad piisavaid kaitsemeetmeid käesoleva artikli kohaselt antud volituste kuritarvitamise vastu ja võtavad vajaduse korral meetmeid asjaomase varustuse tagasisaatmiseks.

Artikkel 3

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1591 (2005) kehtestatakse käesoleva otsuse artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 sätestatud piiravad meetmed ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punktiga 3 asutatud komitee (edaspidi „sanktsioonide komitee”) poolt loetellu kantud isikute vastu, kes takistavad rahuprotsessi, kujutavad ohtu stabiilsusele Darfuris ja kõnealuses piirkonnas, rikuvad rahvusvahelist humanitaarõigust või inimõiguste alast õigust või panevad toime muid hirmutegusid, rikuvad relvaembargot ja/või vastutavad sõjaliste ründelendude eest Darfuri piirkonnas ja selle kohal.

Asjaomased isikud on loetletud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad meetmed, mis on vajalikud selleks, et takistada artiklis 3 osutatud isikutel oma territooriumile siseneda või seda läbida.

2.   Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab, et reisimine on õigustatud seoses humanitaarvajadustega, sealhulgas usuliste kohustustega, või kui sanktsioonide komitee jõuab järeldusele, et erandi tegemine aitaks kaasa asjaomaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide eesmärkidele saavutada rahu ja stabiilsus Sudaanis ja kõnealuses piirkonnas.

4.   Kui liikmesriik lubab sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud isikute sisenemise oma territooriumile või neil selle läbimise lõike 3 alusel, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja üksnes isikute suhtes, keda see puudutab.

Artikkel 5

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid, mis kuuluvad artiklis 3 osutatud isikutele või mida need isikud otseselt või kaudselt kontrollivad, või mida valdavad üksused, mille omanikuks on või mida kontrollivad otseselt või kaudselt sellised isikud või muud isikud, kes tegutsevad nende nimel või nende juhtimisel, nagu on märgitud lisas.

2.   Rahalisi vahendeid, finantsvarasid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt selliste isikute ega üksuste käsutusse ega nende toetuseks.

3.   Erandeid võib teha seoses rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressurssidega, mis on:

| a) | vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest; |
| --- | --- |

a)

vajalikud põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste katteks, nagu tasumine toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja vastavate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks, sealhulgas tasud külmutatud rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;
  pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed kavatsusest lubada asjakohasel juhul juurdepääsu neile rahalistele vahenditele, muudele finantsvaradele ja majandusressurssidele ning kui sanktsioonide komitee ei ole kahe tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust; |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes siseriiklike õigusaktidega kooskõlas olevate tasude ja teenustasude maksmiseks, sealhulgas tasud külmutatud rahaliste vahendite, muude finantsvarade ja majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud sanktsioonide komiteed kavatsusest lubada asjakohasel juhul juurdepääsu neile rahalistele vahenditele, muudele finantsvaradele ja majandusressurssidele ning kui sanktsioonide komitee ei ole kahe tööpäeva jooksul pärast sellist teatamist teinud negatiivset otsust;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teavitanud oma kavatsusest sanktsioonide komiteed ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on teavitanud oma kavatsusest sanktsioonide komiteed ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud;

| e) | kohtu, haldusorgani või vahekohtu pandiõiguse või viimaste tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) vastuvõtmise kuupäeva ja käesolevas artiklis osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest sanktsioonide komiteed teavitanud. |
| --- | --- |

e)

kohtu, haldusorgani või vahekohtu pandiõiguse või viimaste tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) vastuvõtmise kuupäeva ja käesolevas artiklis osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest sanktsioonide komiteed teavitanud.

4.   Lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud või

| b) | lepingute, kokkulepete või kohustuste kohased maksed, mis tehti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

b)

lepingute, kokkulepete või kohustuste kohased maksed, mis tehti või mis tekkisid enne kuupäeva, mil nende kontode suhtes hakati kohaldama piiravaid meetmeid,

tingimusel et kõigi selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõiget 1.

Artikkel 6

Nõukogu kehtestab lisas sisalduva loetelu ja rakendab selle muudatusi sanktsioonide komitee otsuste alusel.

Artikkel 7

1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab isiku või üksuse loetellu, kannab nõukogu selle isiku või üksuse lisasse. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.

2.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast isikut või üksust.

Artikkel 8

1.   Lisa sisaldab ka ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee esitatud põhjuseid, miks asjaomased isikud ja üksused loetellu kanti.

2.   Lisa sisaldab ka asjaomaste isikute tuvastamiseks vajalikku teavet (selle olemasolul), mille on esitanud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste osas võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti kantakse lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt loetellu kandmise kuupäev.

Artikkel 9

Artiklis 1 osutatud meetmed vaadatakse korrapäraste ajavahemike järel läbi ning seda tehakse vähemalt iga 12 kuu möödumisel. Kui nõukogu leiab, et meetmete eesmärki ei ole saavutatud, tunnistatakse need kehtetuks.

Artikkel 10

Otsus 2011/423/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Brüssel, 10. juuli 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

S. GOZI

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2005. aasta ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP (ELT L 139, 2.6.2005, lk 25).

1

(2)  Nõukogu 9. jaanuari 2004. aasta ühine seisukoht 2004/31/ÜVJP relvade, laskemoona ja sõjavarustuse embargo kehtestamise kohta Sudaani suhtes (ELT L 6, 10.1.2004, lk 55).

2

(3)  Nõukogu 18. juulil 2011. aasta otsus 2011/423/ÜVJP, mis käsitleb Sudaani ja Lõuna-Sudaani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2005/411/ÜVJP (ELT L 188, 19.7.2011, lk 20).

3

(4)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

4

---

LISA

ARTIKLITES 4 JA 5 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE NIMEKIRI

| 1. | Perekonnanimi
  :
  ELHASSAN


  Eesnimi (-nimed)
  : Gaffar Mohammed


  Varjunimi
  : Gaffar Mohmed Elhassan


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 24. juuni 1952;
  Elukoht: El Waha, Omdurman, Sudaan.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Sudaani sõjaväest erus.
  Endise sõjaväelase isikutunnistuse number: 4302.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Kindralmajor ja Sudaani relvajõudude Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör.
  Eksperdirühma andmetel teatas kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan neile, et tal oli ajal, mil ta oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör, otsene operatiivkäsuõigus (peamiselt taktikaline käsuõigus) Sudaani relvajõudude kõigi elementide üle Darfuris. Elhassan oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör (umbes) 2004. aasta novembrist kuni 2006. aasta alguseni. Eksperdirühma andmetel oli Elhassan vastutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punkti 7 rikkumise eest, kuna oma positsioonist lähtuvalt taotles ta (Kharotumist) sõjalise varustuse viimist Darfuri ja andis selleks loa (alates 29. märtsist 2005) enne loa saamist resolutsiooni 1591 kohaselt loodud komiteelt. Elhassan tunnistas eksperdirühmale, et õhusõidukid, õhusõidukite mootorid ja muu sõjaline varustus toodi Darfuri Sudaani muudest piirkondadest ajavahemikus 29. märtsist 2005 kuni detsembrini 2005. Näiteks andis eksperdirühm teada, et kaks Mi-24 rünnakukopterit toodi loata Darfuri ajavahemikus 18.–21. september 2005.
  Samuti on piisavalt alust arvata, et Elhassan vastutas Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina otseselt ründelendude eest Abu Hamra ümbruses olevas piirkonnas 23.–24. juulil 2005 ja Jebel Mooni piirkonnas Lääne-Darfuris 19. novembril 2005. Mi-24 ründekopterid olid samuti mõlemasse operatsiooni kaasatud ning teadaolevalt avasid mõlemal juhul tule. Eksperdirühma andmetel andis Elhassan mõista, et Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina kiitis ta isiklikult heaks õhutoetuse ja muude õhuoperatsioonide taotlused. (Vt eksperdirühma aruannet, S/2006/65, punktid 266–269.) Eelnimetatud tegevusega on kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) asjakohaseid sätteid ning seega vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006 |
| --- | --- |

1.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Gaffar Mohammed

Varjunimi
  : Gaffar Mohmed Elhassan

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 24. juuni 1952;

Elukoht: El Waha, Omdurman, Sudaan.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Sudaani sõjaväest erus.

Endise sõjaväelase isikutunnistuse number: 4302.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Kindralmajor ja Sudaani relvajõudude Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör.

Eksperdirühma andmetel teatas kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan neile, et tal oli ajal, mil ta oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör, otsene operatiivkäsuõigus (peamiselt taktikaline käsuõigus) Sudaani relvajõudude kõigi elementide üle Darfuris. Elhassan oli Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandör (umbes) 2004. aasta novembrist kuni 2006. aasta alguseni. Eksperdirühma andmetel oli Elhassan vastutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) punkti 7 rikkumise eest, kuna oma positsioonist lähtuvalt taotles ta (Kharotumist) sõjalise varustuse viimist Darfuri ja andis selleks loa (alates 29. märtsist 2005) enne loa saamist resolutsiooni 1591 kohaselt loodud komiteelt. Elhassan tunnistas eksperdirühmale, et õhusõidukid, õhusõidukite mootorid ja muu sõjaline varustus toodi Darfuri Sudaani muudest piirkondadest ajavahemikus 29. märtsist 2005 kuni detsembrini 2005. Näiteks andis eksperdirühm teada, et kaks Mi-24 rünnakukopterit toodi loata Darfuri ajavahemikus 18.–21. september 2005.

Samuti on piisavalt alust arvata, et Elhassan vastutas Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina otseselt ründelendude eest Abu Hamra ümbruses olevas piirkonnas 23.–24. juulil 2005 ja Jebel Mooni piirkonnas Lääne-Darfuris 19. novembril 2005. Mi-24 ründekopterid olid samuti mõlemasse operatsiooni kaasatud ning teadaolevalt avasid mõlemal juhul tule. Eksperdirühma andmetel andis Elhassan mõista, et Lääne-Sudaani sõjaväepiirkonna komandörina kiitis ta isiklikult heaks õhutoetuse ja muude õhuoperatsioonide taotlused. (Vt eksperdirühma aruannet, S/2006/65, punktid 266–269.) Eelnimetatud tegevusega on kindralmajor Gaffar Mohammed Elhassan rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005) asjakohaseid sätteid ning seega vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  :

| 2. | Perekonnanimi
  :
  ALNSIEM


  Eesnimi (-nimed)
  : Musa Hilal Abdalla


  Varjunimi
  : Sheikh Musa Hilal; Abd Allah; Abdallah; AlNasim; Al Nasim; AlNaseem; Al Naseem; AlNasseem; Al Nasseem


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1964 või 1959;
  Sünnikoht: Kutum;
  Elukoht: Kabkabiya ja Kutumi linn Põhja-Darfuris, on elanud Khartoumis.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Diplomaatilise passi nr: D014433,
  välja antud 21. veebruaril 2013; kaotab kehtivuse 21. veebruaril 2015.
  Kodakondsustunnistuse nr: A0680623.
  Sudaani rahvusassamblee liige. 2008. aastal nimetas Sudaani president ta föderaalasjade ministeeriumi erinõunikuks.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Jaluli hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris.
  Inimõiguste organisatsiooni Human Rights Watch aruande kohaselt on neil Põhja-Darfuri ühe kohaliku omavalitsuse memo (kuupäevaga 13. veebruar 2004), millega antakse „kohapealsetele julgeolekuüksustele” korraldus „võimaldada Sheikh Musa Hilali käsualustel mudžahiididel ja vabatahtlikel [Põhja-Darfuri] aladel tegevust jätkata ning tagada nende elutähtsate vajaduste täitmine”. 28. septembril 2005 ründasid 400 araabia päritolu võitlejat Lääne-Darfuris Aro Sharrow (sealhulgas riigisiseste põgenike laagrit), Acho ja Gozmena külasid. Samuti usume, et Musa Hilal viibis kohal Aro Sharrow riigisiseste põgenike laagri ründamise ajal: tema poeg oli tapetud Sudaani vabastusarmee Shareia-ründe käigus, seega oli ta nüüd kaasatud isiklikku veritasusse. On piisavalt alust arvata, et hõimu ülemjuhatajana vastutas ta otseselt nimetatud tegevuse eest ning on seega vastutav rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste alase õiguse rikkumise ning muude julmade tegude eest.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006 |
| --- | --- |

2.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Musa Hilal Abdalla

Varjunimi
  : Sheikh Musa Hilal; Abd Allah; Abdallah; AlNasim; Al Nasim; AlNaseem; Al Naseem; AlNasseem; Al Nasseem

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1964 või 1959;

Sünnikoht: Kutum;

Elukoht: Kabkabiya ja Kutumi linn Põhja-Darfuris, on elanud Khartoumis.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Diplomaatilise passi nr: D014433,

välja antud 21. veebruaril 2013; kaotab kehtivuse 21. veebruaril 2015.

Kodakondsustunnistuse nr: A0680623.

Sudaani rahvusassamblee liige. 2008. aastal nimetas Sudaani president ta föderaalasjade ministeeriumi erinõunikuks.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Jaluli hõimu ülemjuhataja Põhja-Darfuris.

Inimõiguste organisatsiooni Human Rights Watch aruande kohaselt on neil Põhja-Darfuri ühe kohaliku omavalitsuse memo (kuupäevaga 13. veebruar 2004), millega antakse „kohapealsetele julgeolekuüksustele” korraldus „võimaldada Sheikh Musa Hilali käsualustel mudžahiididel ja vabatahtlikel [Põhja-Darfuri] aladel tegevust jätkata ning tagada nende elutähtsate vajaduste täitmine”. 28. septembril 2005 ründasid 400 araabia päritolu võitlejat Lääne-Darfuris Aro Sharrow (sealhulgas riigisiseste põgenike laagrit), Acho ja Gozmena külasid. Samuti usume, et Musa Hilal viibis kohal Aro Sharrow riigisiseste põgenike laagri ründamise ajal: tema poeg oli tapetud Sudaani vabastusarmee Shareia-ründe käigus, seega oli ta nüüd kaasatud isiklikku veritasusse. On piisavalt alust arvata, et hõimu ülemjuhatajana vastutas ta otseselt nimetatud tegevuse eest ning on seega vastutav rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste alase õiguse rikkumise ning muude julmade tegude eest.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  :

| 3. | Perekonnanimi
  :
  SHARIF


  Eesnimi (-nimed)
  : Adam Yacub


  Varjunimi
  : Adam Yacub Shant; Adam Yacoub


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: umbes 1976.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Teadaolevalt suri 7. juunil 2012.


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Sudaani vabastusarmee komandör.
  Komandör Adam Yacub Shanti käsualused Sudaani vabastusarmee sõdurid rikkusid relvarahukokkulepet, rünnates Sudaani valitsuse sõjaväekoosseisu, mis eskortis 23. juulil 2005 Põhja-Darfuris Abu Hamra lähistel veokite konvoid, tappes kolm sõdurit. Pärast rünnakut võeti saagiks valitsusvägede relvad ja laskemoon. Eksperdirühmal on teavet, mis kinnitab, et Sudaani vabastusarmee rünnak leidis aset ja oli selgelt organiseeritud; seega oli see ka hästi ettevalmistatud. Eksperdirühm järeldas, et seetõttu on piisavalt alust eeldada, et Adam Yacub Shant, kes kinnitatud andmetel oli Sudaani vabastusarmee piirkondlik komandör, pidi rünnakust teadlik olema ja selle heaks kiitma või selleks käsu andma. Seetõttu on ta rünnaku eest otseselt vastutav ning vastab loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006. |
| --- | --- |

3.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Adam Yacub

Varjunimi
  : Adam Yacub Shant; Adam Yacoub

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: umbes 1976.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Teadaolevalt suri 7. juunil 2012.

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Sudaani vabastusarmee komandör.

Komandör Adam Yacub Shanti käsualused Sudaani vabastusarmee sõdurid rikkusid relvarahukokkulepet, rünnates Sudaani valitsuse sõjaväekoosseisu, mis eskortis 23. juulil 2005 Põhja-Darfuris Abu Hamra lähistel veokite konvoid, tappes kolm sõdurit. Pärast rünnakut võeti saagiks valitsusvägede relvad ja laskemoon. Eksperdirühmal on teavet, mis kinnitab, et Sudaani vabastusarmee rünnak leidis aset ja oli selgelt organiseeritud; seega oli see ka hästi ettevalmistatud. Eksperdirühm järeldas, et seetõttu on piisavalt alust eeldada, et Adam Yacub Shant, kes kinnitatud andmetel oli Sudaani vabastusarmee piirkondlik komandör, pidi rünnakust teadlik olema ja selle heaks kiitma või selleks käsu andma. Seetõttu on ta rünnaku eest otseselt vastutav ning vastab loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006.

| 4. | Perekonnanimi
  :
  Mayu


  Eesnimi (-nimed)
  : Jibril Abdulkarim Ibrahim


  Varjunimi
  : kindral Gibril Abdul Kareem Barey; „Tek”; Gabril Abdul Kareem Badri


  Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1967;
  Sünnikoht: Nile District, El-Fasher, El-Fasher, Põhja-Darfur;
  Kodakondsus: Sudaani sünnijärgne kodanik;
  Elukoht: Tine, Sudaani-Tšaadi piirist Sudaani pool.


  Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Isikukood: 192-3238459-9
  Sünnijärgne kodakondsustunnistuse nr: 302581


  Loetellu kandmine/põhjendus
  : Reformi ja Arengu Rahvusliku Liikumise välikomandör.
  Mayu on vastutav Sudaani Darfuri piirkonda lähetatud Aafrika Liidu missiooni (AMIS) isikkooseisu liikmete röövimise eest 2005. aasta oktoobris. Mayu püüab seda missiooni avalikult nurjata hirmutamise teel. Näiteks ähvardas ta 2005. aasta novembris alla lasta Aafrika Liidu helikopterid Jebel Mooni piirkonnas. Sellise tegevusega on Mayu selgelt rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), kujutades endast ohtu stabiilsusele Darfuris ning vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.


  ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006. |
| --- | --- |

4.

Perekonnanimi
  :

Eesnimi (-nimed)
  : Jibril Abdulkarim Ibrahim

Varjunimi
  : kindral Gibril Abdul Kareem Barey; „Tek”; Gabril Abdul Kareem Badri

Sünniaeg/sünnikoht/kodakondsus/elukoht
  : Sünniaeg: 1. jaanuar 1967;

Sünnikoht: Nile District, El-Fasher, El-Fasher, Põhja-Darfur;

Kodakondsus: Sudaani sünnijärgne kodanik;

Elukoht: Tine, Sudaani-Tšaadi piirist Sudaani pool.

Passi nr/identifitseerimisteave/positsioon
  : Isikukood: 192-3238459-9

Sünnijärgne kodakondsustunnistuse nr: 302581

Loetellu kandmine/põhjendus
  : Reformi ja Arengu Rahvusliku Liikumise välikomandör.

Mayu on vastutav Sudaani Darfuri piirkonda lähetatud Aafrika Liidu missiooni (AMIS) isikkooseisu liikmete röövimise eest 2005. aasta oktoobris. Mayu püüab seda missiooni avalikult nurjata hirmutamise teel. Näiteks ähvardas ta 2005. aasta novembris alla lasta Aafrika Liidu helikopterid Jebel Mooni piirkonnas. Sellise tegevusega on Mayu selgelt rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1591 (2005), kujutades endast ohtu stabiilsusele Darfuris ning vastab komitee poolt sanktsioonide kohaldamise eesmärgil loetellu kandmise kriteeriumidele.

ÜRO loetellu kandmise kuupäev
  : 25. aprill 2006.

---

Parandused

| 11.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/113

---

Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsuse 2011/172/ÜVJP (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 76, 22. märts 2011
  )

Leheküljel 65 kuni 67 lisa tabeli kolmanda veeru kannetes 1 kuni 19

asendatakse

„Isik, kelle suhtes Egiptuse ametivõimud viivad ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni alusel läbi kriminaalmenetlust riigi vahendite õigusvastase kasutamise eest.”

järgmisega:

„Isik, kelle suhtes Egiptuse ametivõimud on alustanud ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni alusel kohtumenetlust riigi vahendite õigusvastase kasutamise eest.”

---