# Eiropas Savienības L 190/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 190 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 28. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 190

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 28. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, stāšanos spēkā | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 713/2014 (2014. gada 24. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību | 2 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 714/2014 (2014. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā | 6 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 715/2014 (2014. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz tādu raksturlielumu sarakstu, kas vācami 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumā, groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 717/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 718/2014 (2014. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  ) | 55 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2014 (2014. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 63 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 720/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai | 65 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/404/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/282/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Austrijā | 66 |
| | | 2014/405/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/284/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā | 69 |
| | | 2014/406/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/407/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Dānijā | 71 |
| | | 2014/407/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/287/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Nīderlandē | 73 |
| | | 2014/408/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/290/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovākijā | 76 |
| | | 2014/409/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 23. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības | 78 |
| | | 2014/410/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs) par to, lai Beļģija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu | 80 |
| | | 2014/411/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas | 82 |
| | | 2014/412/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas | 83 |
| | | 2014/413/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas | 84 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, stāšanos spēkā

GATT

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 713/2014 (2014. gada 24. jūnijs), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

2

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 714/2014 (2014. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

6

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 715/2014 (2014. gada 26. jūnijs), ar ko attiecībā uz tādu raksturlielumu sarakstu, kas vācami 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumā, groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 717/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē

de minimis

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 718/2014 (2014. gada 27. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli (
  1
  )

1

55

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 719/2014 (2014. gada 27. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

63

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 720/2014 (2014. gada 27. jūnijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

65

LĒMUMI

2014/404/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/282/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Austrijā

66

2014/405/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/284/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā

69

2014/406/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/407/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Dānijā

71

2014/407/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/287/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Nīderlandē

73

2014/408/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 20. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2010/290/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovākijā

76

2014/409/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 23. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

78

2014/410/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs) par to, lai Beļģija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

80

2014/411/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

82

2014/412/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

83

2014/413/ES

*

Padomes Lēmums (2014. gada 24. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/1

---

Paziņojums par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, stāšanos spēkā

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai (1), kas tika parakstīts 2013. gada 9. septembrī, stāsies spēkā 2014. gada 1. jūlijā.

---

(1)  OV L 64, 4.3.2014., 2. lpp.

---

REGULAS

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 713/2014

(2014. gada 24. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nepārtraukti nodrošinātu dažu tādu preču pietiekamu piegādi, kuras Savienībā neražo pietiekamā apjomā, un izvairītos no traucējumiem dažu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) ir atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus, uz kuriem attiecas minētās tarifu kvotas, var importēt Savienībā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Minēto iemeslu dēļ papildu sešiem ražojumiem attiecībā uz konkrētu daudzumu ir nepieciešams no 2014. gada 1. jūlija atvērt tarifu kvotas ar samazinātu vai nulles likmi. |
| --- | --- |

(1)

Lai nepārtraukti nodrošinātu dažu tādu preču pietiekamu piegādi, kuras Savienībā neražo pietiekamā apjomā, un izvairītos no traucējumiem dažu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) ir atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus, uz kuriem attiecas minētās tarifu kvotas, var importēt Savienībā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Minēto iemeslu dēļ papildu sešiem ražojumiem attiecībā uz konkrētu daudzumu ir nepieciešams no 2014. gada 1. jūlija atvērt tarifu kvotas ar samazinātu vai nulles likmi.

| (2) | Turklāt dažos gadījumos spēkā esošās Savienības tarifu kvotas būtu jāpielāgo. Attiecībā uz diviem ražojumiem – skaidrības dēļ un ņemot vērā pēdējās jaunākās norises saistībā ar ražojumu – ir nepieciešams labot ražojuma aprakstu. Attiecībā uz vienu citu ražojumu vienu no Taric kodiem nepieciešams svītrot, jo dubulta klasifikācija turpmāk ir lieka. Attiecībā uz trīs citiem ražojumiem kvotu apjomus nepieciešams palielināt, jo šāda palielināšana ir Savienības uzņēmēju interesēs. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt dažos gadījumos spēkā esošās Savienības tarifu kvotas būtu jāpielāgo. Attiecībā uz diviem ražojumiem – skaidrības dēļ un ņemot vērā pēdējās jaunākās norises saistībā ar ražojumu – ir nepieciešams labot ražojuma aprakstu. Attiecībā uz vienu citu ražojumu vienu no Taric kodiem nepieciešams svītrot, jo dubulta klasifikācija turpmāk ir lieka. Attiecībā uz trīs citiem ražojumiem kvotu apjomus nepieciešams palielināt, jo šāda palielināšana ir Savienības uzņēmēju interesēs.

| (3) | Visbeidzot, attiecībā uz diviem ražojumiem Savienības autonomās tarifu kvotas būtu jāslēdz attiecīgi no 2014. gada 1. jūlija un 2015. gada 1. janvāra, jo pēc minētajiem datumiem to saglabāšana vairs nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(3)

Visbeidzot, attiecībā uz diviem ražojumiem Savienības autonomās tarifu kvotas būtu jāslēdz attiecīgi no 2014. gada 1. jūlija un 2015. gada 1. janvāra, jo pēc minētajiem datumiem to saglabāšana vairs nav Savienības interesēs.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1388/2013. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 1388/2013.

| (5) | Dažām izmaiņām autonomajās tarifu kvotās saskaņā ar šo regulu ir jāstājas spēkā no 2014. gada 1. jūlija, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no minētā datuma un tai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(5)

Dažām izmaiņām autonomajās tarifu kvotās saskaņā ar šo regulu ir jāstājas spēkā no 2014. gada 1. jūlija, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no minētā datuma un tai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikuma tabulu groza šādi:

| 1) | Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikuma tabulas otrajā slejā ietverto KN kodu secībā iekļauj šīs regulas I pielikuma rindas par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 un 09.2836; |
| --- | --- |

1)

Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikuma tabulas otrajā slejā ietverto KN kodu secībā iekļauj šīs regulas I pielikuma rindas par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2830, 09.2831, 09.2832, 09.2834, 09.2835 un 09.2836;

| 2) | rindas par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 un 09.2818 aizstāj ar rindām šīs regulas II pielikumā; |
| --- | --- |

2)

rindas par tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2629, 09.2631, 09.2639, 09.2668, 09.2669, 09.2806 un 09.2818 aizstāj ar rindām šīs regulas II pielikumā;

| 3) | svītro rindu par tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.2930; |
| --- | --- |

3)

svītro rindu par tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.2930;

| 4) | svītro rindu par tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.2639. |
| --- | --- |

4)

svītro rindu par tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.2639.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija, izņemot 1. panta 4. punktu, kuru piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  Padomes Regula (ES) Nr. 1388/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010 (OV L 354, 28.12.2013., 319. lpp.).

1

---

I PIELIKUMS

REGULAS 1. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS SAVIENĪBAS TARIFU KVOTAS

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric | Apraksts | Kvotas periods | Kvotas apjoms | Kvotas nodokļa likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2830 | ex 2906 19 00 | 40 | Ciklopropilmetanols (CAS RN 2516-33-8) | 1.7.–31.12. | 10 tonnu | 0 |
| 09.2831 | ex 2932 99 00 | 40 | 1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetilbenzilidēn)-D-glicīts (CAS RN 135861-56-2) | 1.7.–31.12. | 300 tonnu | 0 |
| 09.2832 | ex 3808 92 90 | 40 | Preparāts, kas satur 38 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 % no kopējās masas ūdenī disperģēta cinka piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7) | 1.7.–31.12. | 250 tonnu | 0 |
| 09.2834 | ex 7604 29 10 | 20 | Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 300 mm | 1.7.–31.12. | 500 tonnu | 0 |
| 09.2835 | ex 7604 29 10 | 30 | Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 300,1 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 533,4 mm | 1.7.–31.12. | 250 tonnu | 0 |
| 09.2836 | ex 9003 11 00
  ex 9003 19 00 | 10
  20 | Briļļu ietvari no plastmasas materiāliem vai pamatmetāliem izmantošanai koriģējošo briļļu ražošanā (1) | 1.7.–31.12 | 2 900 000 gabalu | 0 |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric

Apraksts

Kvotas periods

Kvotas apjoms

Kvotas nodokļa likme (%)

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanols (CAS RN 2516-33-8)

1.7.–31.12.

10 tonnu

0

09.2831

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetilbenzilidēn)-D-glicīts (CAS RN 135861-56-2)

1.7.–31.12.

300 tonnu

0

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparāts, kas satur 38 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 % no kopējās masas ūdenī disperģēta cinka piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7)

1.7.–31.12.

250 tonnu

0

09.2834

ex 7604 29 10

20

Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 300 mm

1.7.–31.12.

500 tonnu

0

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 300,1 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 533,4 mm

1.7.–31.12.

250 tonnu

0

09.2836

ex 9003 11 00

ex 9003 19 00

10

20

Briļļu ietvari no plastmasas materiāliem vai pamatmetāliem izmantošanai koriģējošo briļļu ražošanā (1)

1.7.–31.12

2 900 000 gabalu

0

---

(1)  Uz nodokļu piemērošanas apturēšanu attiecas 291.–300. pants Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

REGULAS 1. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTĀS SAVIENĪBAS TARIFU KVOTAS

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric | Apraksts | Kvotas periods | Kvotas apjoms | Kvotas nodokļa likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8 vai CAS RN 39318-18-8) | 1.1.–31.12. | 12 000 tonnu | 0 |
| 09.2639 | 3905 30 00 | | Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas | 1.1.–31.12. | 18 000 tonnu | 0 |
| 09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru:






  — | šķautnes garums ir lielāks par 300 mm, |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric

Apraksts

Kvotas periods

Kvotas apjoms

Kvotas nodokļa likme (%)

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8 vai CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonnu

0

09.2639

3905 30 00

Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas

1.1.–31.12.

18 000 tonnu

0

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru:

—

šķautnes garums ir lielāks par 300 mm,

| — | TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas |
| --- | --- |

—

TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas

| — | Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas un |
| --- | --- |

—

Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas un

| — | tilpuma izmaiņas 1 700 °C temperatūrā nepārsniedz 9 % |
| --- | --- |

—

tilpuma izmaiņas 1 700 °C temperatūrā nepārsniedz 9 %

1.1.–31.12.

225 tonnas

0

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (1)

1.7.–31.12.

800 000 gabalu

0

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

Velosipēda rāmis no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, krāsots, lakots un/vai pulēts, izmantošanai velosipēdu ražošanā (1)

1.1.–31.12.

125 000 gabalu

0

09.2669

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

21

31

Velosipēda priekšējā dakša no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, krāsota, lakota un/vai pulēta, izmantošanai velosipēdu ražošanā (1)

1.1.–31.12.

97 000 gabalu

0

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai vai remontam, kuru KN kods ir 9002, 9005, 9013 10 un 9015 (1)

1.1.–31.12.

5 000 000 gabalu

0

---

(1)  Uz nodokļu piemērošanas apturēšanu attiecas 291.–300. pants Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 714/2014

(2014. gada 25. jūnijs),

ar ko nosaka aizliegumu Grieķijas karoga kuģiem zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteikts kvotas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014 (2) ir noteikts kvotas 2014. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2014. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2014. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic pielikumā minētās dalībvalsts karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no minētajā pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 07/TQ43 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Krājums | BFT/AE45WM |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra |
| Aizlieguma datums | 28.3.2014. |

Nr.

07/TQ43

Dalībvalsts

Grieķija

Krājums

BFT/AE45WM

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

Aizlieguma datums

28.3.2014.

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 715/2014

(2014. gada 26. jūnijs),

ar ko attiecībā uz tādu raksturlielumu sarakstu, kas vācami 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumā, groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1166/2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regulu (EK) Nr. 1166/2008 par lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1166/2008 līdz 2016. gadam paredzēta lauku saimniecību struktūras apsekojumu programma. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1166/2008 līdz 2016. gadam paredzēta lauku saimniecību struktūras apsekojumu programma.

| (2) | Nepieciešams vākt datus to pasākumu īstenošanas uzraudzībai, kas saistīti ar kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanu pēc 2013. gada. Turklāt ir nepieciešams vākt datus to pasākumu īstenošanas uzraudzībai, kas saistīti ar lauku attīstību (2). |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams vākt datus to pasākumu īstenošanas uzraudzībai, kas saistīti ar kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanu pēc 2013. gada. Turklāt ir nepieciešams vākt datus to pasākumu īstenošanas uzraudzībai, kas saistīti ar lauku attīstību (2).

| (3) | Trūkst statistikas informācijas par barības vielu izmantošanu, apūdeņošanu un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kas saistītas ar strukturālajiem datiem atsevišķu saimniecību līmenī. Tādēļ ir jāuzlabo informācijas vākšana par barības vielu un ūdens izmantošanu un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm lauku saimniecībās, jānodrošina papildu statistikas dati agrovides politikas izstrādei un jāuzlabo agrovides rādītāju kvalitāte. |
| --- | --- |

(3)

Trūkst statistikas informācijas par barības vielu izmantošanu, apūdeņošanu un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kas saistītas ar strukturālajiem datiem atsevišķu saimniecību līmenī. Tādēļ ir jāuzlabo informācijas vākšana par barības vielu un ūdens izmantošanu un lauksaimnieciskās ražošanas metodēm lauku saimniecībās, jānodrošina papildu statistikas dati agrovides politikas izstrādei un jāuzlabo agrovides rādītāju kvalitāte.

| (4) | Raksturlielumu saraksta grozījumu pamatā ir princips, ka vispārējais slogs paliek līdzsvarots, jo tie rādītāji, kuri, ņemot vērā grozījumus attiecīgajos tiesību aktos, ir novecojuši, vai rādītāji, kurus 2016. gadā uz vienreizēja pamata izlaiž, tiek izslēgti, bet citi tiek pievienoti, ko galvenokārt ietekmē augošas un mainīgas vajadzības pēc statistikas informācijas lauksaimniecības jomā saistībā ar jauno kopējo lauksaimniecības politiku līdz 2020. gadam, īpaši attiecībā uz uzlabotu veikumu vides jomā un saistīto agrovides informāciju, kas vajadzīga, ņemot vērā arī to, ka ES finansiālā ieguldījuma līmenis apsekojumā paliek nemainīgs. |
| --- | --- |

(4)

Raksturlielumu saraksta grozījumu pamatā ir princips, ka vispārējais slogs paliek līdzsvarots, jo tie rādītāji, kuri, ņemot vērā grozījumus attiecīgajos tiesību aktos, ir novecojuši, vai rādītāji, kurus 2016. gadā uz vienreizēja pamata izlaiž, tiek izslēgti, bet citi tiek pievienoti, ko galvenokārt ietekmē augošas un mainīgas vajadzības pēc statistikas informācijas lauksaimniecības jomā saistībā ar jauno kopējo lauksaimniecības politiku līdz 2020. gadam, īpaši attiecībā uz uzlabotu veikumu vides jomā un saistīto agrovides informāciju, kas vajadzīga, ņemot vērā arī to, ka ES finansiālā ieguldījuma līmenis apsekojumā paliek nemainīgs.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1166/2008 III pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Lauku saimniecību struktūras apsekojuma raksturlielumu saraksts 2016. gadam

| RAKSTURLIELUMI | VIENĪBAS/KATEGORIJAS |
| --- | --- |
| I.   Vispārīgi raksturlielumi |
| – | Saimniecības atrašanās vieta (1) |

RAKSTURLIELUMI

VIENĪBAS/KATEGORIJAS

I.   Vispārīgi raksturlielumi

–

Saimniecības atrašanās vieta (1)

| – – | NUTS
   (2) 3 reģions |
| --- | --- |

– –

NUTS
   (2) 3 reģions

NUTS 3 kods

| – – | Vai saimniecība atrodas mazāk labvēlīgā apgabalā (MLA)? |
| --- | --- |

– –

Vai saimniecība atrodas mazāk labvēlīgā apgabalā (MLA)?

L/M/N (3)

| – | Saimniecības juridiskais statuss |
| --- | --- |

–

Saimniecības juridiskais statuss

| – – | Vai saimniecība ir koplietošanas zemes vienība? |
| --- | --- |

– –

Vai saimniecība ir koplietošanas zemes vienība?

jā/nē

| – – | Vai saimniecības juridisko un ekonomisko atbildību nosaka pēc |
| --- | --- |

– –

Vai saimniecības juridisko un ekonomisko atbildību nosaka pēc

| – – – | fiziskas personas, kas ir neatkarīgas saimniecības vienīgā īpašniece? |
| --- | --- |

– – –

fiziskas personas, kas ir neatkarīgas saimniecības vienīgā īpašniece?

jā/nē

| – – – – | Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir “jā”, vai šī persona (īpašnieks) ir arī vadītājs? |
| --- | --- |

– – – –

Ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir “jā”, vai šī persona (īpašnieks) ir arī vadītājs?

jā/nē

| – – – – – | Ja šī persona nav vadītājs, vai vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis? |
| --- | --- |

– – – – –

Ja šī persona nav vadītājs, vai vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis?

jā/nē

| – – – – – | Ja vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis, vai vadītājs ir īpašnieka laulātais? |
| --- | --- |

– – – – –

Ja vadītājs ir īpašnieka ģimenes loceklis, vai vadītājs ir īpašnieka laulātais?

jā/nē

| – – – | vienas vai vairākām fiziskām personām, kura(-as) ir partneris(-i), ja saimniecība ir vairāku īpašnieku saimniecība? |
| --- | --- |

– – –

vienas vai vairākām fiziskām personām, kura(-as) ir partneris(-i), ja saimniecība ir vairāku īpašnieku saimniecība?

jā/nē

| – – – | juridiskas personas? |
| --- | --- |

– – –

juridiskas personas?

jā/nē

| – | Īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku) un apsaimniekošanas sistēma |
| --- | --- |

–

Īpašumtiesību veids (attiecībā uz īpašnieku) un apsaimniekošanas sistēma

| – – | Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme |
| --- | --- |

– –

Izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme

| – – – | Īpašnieka apsaimniekojumam |
| --- | --- |

– – –

Īpašnieka apsaimniekojumam

ha

| – – – | Nomas apsaimniekojumam |
| --- | --- |

– – –

Nomas apsaimniekojumam

ha

| – – – | Pusgraudniecībai vai citādām saimniecībām |
| --- | --- |

– – –

Pusgraudniecībai vai citādām saimniecībām

ha

| – – – | Koplietošanas zeme |
| --- | --- |

– – –

Koplietošanas zeme

ha

| – | Bioloģiskā lauksaimniecība |
| --- | --- |

–

Bioloģiskā lauksaimniecība

| – – | Vai saimniecībā praktizē bioloģisko lauksaimniecību? |
| --- | --- |

– –

Vai saimniecībā praktizē bioloģisko lauksaimniecību?

jā/nē

| – – | Sīkāka informācija (4) |
| --- | --- |

– –

Sīkāka informācija (4)

| – – – | Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā piemēro bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem |
| --- | --- |

– – –

Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā piemēro bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodes un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem

ha

| – – – | Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodēm, ko sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem |
| --- | --- |

– – –

Kopējā saimniecības izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme, kurā notiek pāreja uz bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metodēm, ko sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem

ha

| – – – | Sertificētās vai pārejas periodā esošās saimniecības platības, kurās atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem piemēro sertificētās bioloģiskās lauksaimniecības metodes |
| --- | --- |

– – –

Sertificētās vai pārejas periodā esošās saimniecības platības, kurās atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem piemēro sertificētās bioloģiskās lauksaimniecības metodes

| – – – – | Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai) |
| --- | --- |

– – – –

Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai)

ha

| – – – – | Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi) |
| --- | --- |

– – – –

Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

ha

| – – – – | Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) |
| --- | --- |

– – – –

Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

ha

| – – – – | Cukurbietes (izņemot sēklai) |
| --- | --- |

– – – –

Cukurbietes (izņemot sēklai)

ha

| – – – – | Eļļas augi |
| --- | --- |

– – – –

Eļļas augi

ha

| – – – – | Svaigi dārzeņi, melones un zemenes |
| --- | --- |

– – – –

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes

ha

| – – – – | Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības |
| --- | --- |

– – – –

Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības

ha

| – – – – | Augļu koku un ogulāju stādījumi |
| --- | --- |

– – – –

Augļu koku un ogulāju stādījumi

ha

| – – – – | Citrusaugu stādījumi |
| --- | --- |

– – – –

Citrusaugu stādījumi

ha

| – – – – | Olīvu stādījumi |
| --- | --- |

– – – –

Olīvu stādījumi

ha

| – – – – | Vīna dārzi |
| --- | --- |

– – – –

Vīna dārzi

ha

| – – – – | Citas kultūras (šķiedraugi u. c.), ieskaitot nekultivētās ganības |
| --- | --- |

– – – –

Citas kultūras (šķiedraugi u. c.), ieskaitot nekultivētās ganības

ha

| – – – | Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro lopkopībā un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem |
| --- | --- |

– – –

Bioloģiskās ražošanas metodes, ko piemēro lopkopībā un sertificē atbilstoši valsts vai Eiropas Savienības noteikumiem

| – – – – | Liellopi |
| --- | --- |

– – – –

Liellopi

vienības

| – – – – | Cūkas |
| --- | --- |

– – – –

Cūkas

vienības

| – – – – | Aitas un kazas |
| --- | --- |

– – – –

Aitas un kazas

vienības

| – – – – | Mājputni |
| --- | --- |

– – – –

Mājputni

vienības

| – – – – | Citi dzīvnieki |
| --- | --- |

– – – –

Citi dzīvnieki

jā/nē

| – – | Saimniecības produkcijas galamērķis |
| --- | --- |

– –

Saimniecības produkcijas galamērķis

| – – – | Mājsaimniecībā patērē vairāk nekā 50 % no saimniecības galaprodukcijas vērtības |
| --- | --- |

– – –

Mājsaimniecībā patērē vairāk nekā 50 % no saimniecības galaprodukcijas vērtības

jā/nē

| – – – | Tiešā pārdošana galapatērētājiem ir vairāk nekā 50 % no saimniecības kopējiem pārdevumiem |
| --- | --- |

– – –

Tiešā pārdošana galapatērētājiem ir vairāk nekā 50 % no saimniecības kopējiem pārdevumiem

jā/nē

II.   Zeme

| – | Aramzeme |
| --- | --- |

–

Aramzeme

| – – | Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai) |
| --- | --- |

– –

Graudaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai)

| – – – | Parastie kvieši un plēkšņu kvieši |
| --- | --- |

– – –

Parastie kvieši un plēkšņu kvieši

ha

| – – – | Cietie kvieši |
| --- | --- |

– – –

Cietie kvieši

ha

| – – – | Rudzi |
| --- | --- |

– – –

Rudzi

ha

| – – – | Mieži |
| --- | --- |

– – –

Mieži

ha

| – – – | Auzas |
| --- | --- |

– – –

Auzas

ha

| – – – | Kukurūza |
| --- | --- |

– – –

Kukurūza

ha

| – – – | Rīsi |
| --- | --- |

– – –

Rīsi

ha

| – – – | Citi graudaugi graudu ražošanai |
| --- | --- |

– – –

Citi graudaugi graudu ražošanai

ha

| – – | Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi) |
| --- | --- |

– –

Pākšaugi un proteīnaugi graudu ražošanai (tostarp sēklai un graudaugu un pākšaugu maisījumi)

ha

| – – – | Zirņi, lauku pupas un saldās lupīnas |
| --- | --- |

– – –

Zirņi, lauku pupas un saldās lupīnas

ha

| – – | Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) |
| --- | --- |

– –

Kartupeļi (tostarp agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

ha

| – – | Cukurbietes (izņemot sēklai) |
| --- | --- |

– –

Cukurbietes (izņemot sēklai)

ha

| – – | Lopbarības sakņaugi un lopbarības kāposti (izņemot sēklai) |
| --- | --- |

– –

Lopbarības sakņaugi un lopbarības kāposti (izņemot sēklai)

ha

| – – | Tehniskās kultūras: |
| --- | --- |

– –

Tehniskās kultūras:

| – – – | Tabaka |
| --- | --- |

– – –

Tabaka

ha

| – – – | Apiņi |
| --- | --- |

– – –

Apiņi

ha

| – – – | Kokvilna |
| --- | --- |

– – –

Kokvilna

ha

| – – – | Rapsis un ripsis |
| --- | --- |

– – –

Rapsis un ripsis

ha

| – – – | Saulgriezes |
| --- | --- |

– – –

Saulgriezes

ha

| – – – | Soja |
| --- | --- |

– – –

Soja

ha

| – – – | Linsēklas (eļļas lini) |
| --- | --- |

– – –

Linsēklas (eļļas lini)

ha

| – – – | Citi eļļas augi |
| --- | --- |

– – –

Citi eļļas augi

ha

| – – – | Lini |
| --- | --- |

– – –

Lini

ha

| – – – | Kaņepes |
| --- | --- |

– – –

Kaņepes

ha

| – – – | Citi šķiedraugi |
| --- | --- |

– – –

Citi šķiedraugi

ha

| – – – | Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi |
| --- | --- |

– – –

Aromātiskie augi, ārstniecības augi un garšaugi

ha

| – – – | Citas tehniskās kultūras, kas citur nav minētas |
| --- | --- |

– – –

Citas tehniskās kultūras, kas citur nav minētas

ha

| – – | Svaigi dārzeņi, melones un zemenes |
| --- | --- |

– –

Svaigi dārzeņi, melones un zemenes

| – – – | Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma |
| --- | --- |

– – –

Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma

ha

| – – – – | Atklātā laukā |
| --- | --- |

– – – –

Atklātā laukā

ha

| – – – – | Ražošana tirdzniecībai |
| --- | --- |

– – – –

Ražošana tirdzniecībai

ha

| – – – | Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma |
| --- | --- |

– – –

Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma

ha

| – – | Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas) |
| --- | --- |

– –

Ziedi un dekoratīvie augi (izņemot dēstu audzētavas)

| – – – | Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma |
| --- | --- |

– – –

Atklātā laukā vai zem zema (nepieejama) seguma

ha

| – – – | Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma |
| --- | --- |

– – –

Zem stikla vai cita (aizsniedzama) seguma

ha

| – – | Zaļbarības kultūras |
| --- | --- |

– –

Zaļbarības kultūras

| – – – | Aramzemē sēto zālāju platības |
| --- | --- |

– – –

Aramzemē sēto zālāju platības

ha

| – – – | Citas zaļbarības kultūras: |
| --- | --- |

– – –

Citas zaļbarības kultūras:

| – – – – | Kukurūza |
| --- | --- |

– – – –

Kukurūza

ha

| – – – – | Pākšaugi |
| --- | --- |

– – – –

Pākšaugi

ha

| – – – – | Citas zaļbarības kultūras, kas citur nav minētas |
| --- | --- |

– – – –

Citas zaļbarības kultūras, kas citur nav minētas

ha

| – – | Sēklas un stādi aramzemē |
| --- | --- |

– –

Sēklas un stādi aramzemē

ha

| – – | Citas laukaugu kultūras |
| --- | --- |

– –

Citas laukaugu kultūras

ha

| – – | Papuve |
| --- | --- |

– –

Papuve

ha

| – | Piemājas dārziņi |
| --- | --- |

–

Piemājas dārziņi

ha

| – | Ilggadīgo zālaugu platības |
| --- | --- |

–

Ilggadīgo zālaugu platības

ha

| – – | Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības |
| --- | --- |

– –

Ganības un pļavas, izņemot nekultivētās ganības

ha

| – – | Nekultivētās ganības |
| --- | --- |

– –

Nekultivētās ganības

ha

| – – | Ilggadīgo zālaugu platības, ko vairs neizmanto saimniecības vajadzībām un uz kurām attiecas subsīdiju maksājums |
| --- | --- |

– –

Ilggadīgo zālaugu platības, ko vairs neizmanto saimniecības vajadzībām un uz kurām attiecas subsīdiju maksājums

ha

| – | Ilggadīgie stādījumi |
| --- | --- |

–

Ilggadīgie stādījumi

| – – | Augļu koku un ogulāju stādījumi |
| --- | --- |

– –

Augļu koku un ogulāju stādījumi

ha

| – – – | Augļu koku sugas |
| --- | --- |

– – –

Augļu koku sugas

ha

| – – – – | Mērena klimata zonu augļi |
| --- | --- |

– – – –

Mērena klimata zonu augļi

ha

| – – – – | Subtropu klimata zonu augļi |
| --- | --- |

– – – –

Subtropu klimata zonu augļi

ha

| – – – | Ogulāju sugas |
| --- | --- |

– – –

Ogulāju sugas

ha

| – – – | Rieksti |
| --- | --- |

– – –

Rieksti

ha

| – – | Citrusaugu stādījumi |
| --- | --- |

– –

Citrusaugu stādījumi

ha

| – – | Olīvu stādījumi |
| --- | --- |

– –

Olīvu stādījumi

ha

| – – – | Galda olīvas |
| --- | --- |

– – –

Galda olīvas

ha

| – – – | Olīvas eļļas ražošanai |
| --- | --- |

– – –

Olīvas eļļas ražošanai

ha

| – – | Vīna dārzi, no kuriem parasti iegūst |
| --- | --- |

– –

Vīna dārzi, no kuriem parasti iegūst

ha

| – – – | Kvalitātes vīnu |
| --- | --- |

– – –

Kvalitātes vīnu

ha

| – – – | Citu vīnu |
| --- | --- |

– – –

Citu vīnu

ha

| – – – | Galda vīnogas |
| --- | --- |

– – –

Galda vīnogas

ha

| – – – | Rozīnes |
| --- | --- |

– – –

Rozīnes

ha

| – – | Dēstu audzētavas |
| --- | --- |

– –

Dēstu audzētavas

ha

| – – | Citas ilggadīgās kultūras |
| --- | --- |

– –

Citas ilggadīgās kultūras

ha

| – – | Ilggadīgās kultūras zemstikla platībās |
| --- | --- |

– –

Ilggadīgās kultūras zemstikla platībās

ha

| – | Cita zeme |
| --- | --- |

–

Cita zeme

| – – | Neizmantota lauksaimniecībā izmantojamā zeme |
| --- | --- |

– –

Neizmantota lauksaimniecībā izmantojamā zeme

ha

| – – | Mežu zeme |
| --- | --- |

– –

Mežu zeme

ha

| – – – | pamežs ar īsu augseku |
| --- | --- |

– – –

pamežs ar īsu augseku

ha

| – – | Cita zeme (zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi, gravas, neauglīga zeme, akmeņi, u. c.) |
| --- | --- |

– –

Cita zeme (zeme zem ēkām, pagalmi, ceļi, dīķi, gravas, neauglīga zeme, akmeņi, u. c.)

ha

| – | Sēnes |
| --- | --- |

–

Sēnes

ha

| – | Enerģētiskās kultūras |
| --- | --- |

–

Enerģētiskās kultūras

ha

| – | Apūdeņošana |
| --- | --- |

–

Apūdeņošana

| – – | Apūdeņotā platība |
| --- | --- |

– –

Apūdeņotā platība

| – – – | Kopējā apūdeņojamā platība |
| --- | --- |

– – –

Kopējā apūdeņojamā platība

ha

| – – – | Kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 12 mēnešos |
| --- | --- |

– – –

Kopējā apstrādātā platība, kas apūdeņota vismaz vienreiz iepriekšējos 12 mēnešos

ha

| – – | Izmantotās apūdeņošanas metodes |
| --- | --- |

– –

Izmantotās apūdeņošanas metodes

| – – – | Virsmas apūdeņošana (applūdināšana, meliorācijas kanāli) |
| --- | --- |

– – –

Virsmas apūdeņošana (applūdināšana, meliorācijas kanāli)

jā/nē

| – – – | Apūdeņošana ar smidzinātāju |
| --- | --- |

– – –

Apūdeņošana ar smidzinātāju

jā/nē

| – – – | Pilienveida apūdeņošana |
| --- | --- |

– – –

Pilienveida apūdeņošana

jā/nē

| – – | Apūdeņošanai izmantotā ūdens avots saimniecībā |
| --- | --- |

– –

Apūdeņošanai izmantotā ūdens avots saimniecībā

| – – – | Saimniecības gruntsūdens |
| --- | --- |

– – –

Saimniecības gruntsūdens

jā/nē

| – – – | Virszemes ūdeņi (dīķi vai aizdambējumi) saimniecībā |
| --- | --- |

– – –

Virszemes ūdeņi (dīķi vai aizdambējumi) saimniecībā

jā/nē

| – – – | Virszemes ūdens no ezeriem, upēm vai ūdenstecēm ārpus saimniecības |
| --- | --- |

– – –

Virszemes ūdens no ezeriem, upēm vai ūdenstecēm ārpus saimniecības

jā/nē

| – – – | Ūdens no kopēja ūdensapgādes tīkla ārpus saimniecības |
| --- | --- |

– – –

Ūdens no kopēja ūdensapgādes tīkla ārpus saimniecības

jā/nē

| – – – | Citi avoti |
| --- | --- |

– – –

Citi avoti

jā/nē

III.   Mājlopi

| – | Zirgu dzimtas dzīvnieki |
| --- | --- |

–

Zirgu dzimtas dzīvnieki

vienības

| – | Liellopi |
| --- | --- |

–

Liellopi

| – – | Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, jaunāki par vienu gadu |
| --- | --- |

– –

Vīriešu un sieviešu kārtas liellopi, jaunāki par vienu gadu

vienības

| – – | Vīriešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem |
| --- | --- |

– –

Vīriešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem

vienības

| – – | Sieviešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem |
| --- | --- |

– –

Sieviešu kārtas liellopi, gadu veci, bet ne vecāki par diviem gadiem

vienības

| – – | Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci vai vecāki |
| --- | --- |

– –

Vīriešu kārtas liellopi, divus gadus veci vai vecāki

vienības

| – – | Teles, divus gadus vecas un vecākas |
| --- | --- |

– –

Teles, divus gadus vecas un vecākas

vienības

| – – | Slaucamās govis |
| --- | --- |

– –

Slaucamās govis

vienības

| – – | Citas govis |
| --- | --- |

– –

Citas govis

vienības

| – | Aitas un kazas |
| --- | --- |

–

Aitas un kazas

| – – | Aitas (visu vecumu) |
| --- | --- |

– –

Aitas (visu vecumu)

vienības

| – – – | Vaislas kazas |
| --- | --- |

– – –

Vaislas kazas

vienības

| – – – | Citas aitas |
| --- | --- |

– – –

Citas aitas

vienības

| – – | Kazas (visu vecumu) |
| --- | --- |

– –

Kazas (visu vecumu)

vienības

| – – – | Vaislas kazas |
| --- | --- |

– – –

Vaislas kazas

vienības

| – – – | Citas kazas |
| --- | --- |

– – –

Citas kazas

vienības

| – | Cūkas |
| --- | --- |

–

Cūkas

| – – | Sivēni, kuru dzīvsvars nepārsniedz 20 kilogramus |
| --- | --- |

– –

Sivēni, kuru dzīvsvars nepārsniedz 20 kilogramus

vienības

| – – | Vaislas cūkas, kuru svars ir 50 kilogrami vai vairāk |
| --- | --- |

– –

Vaislas cūkas, kuru svars ir 50 kilogrami vai vairāk

vienības

| – – | Citas cūkas |
| --- | --- |

– –

Citas cūkas

vienības

| – | Mājputni |
| --- | --- |

–

Mājputni

| – – | Broileri |
| --- | --- |

– –

Broileri

vienības

| – – | Dējējvistas |
| --- | --- |

– –

Dējējvistas

vienības

| – – | Pārējie mājputni |
| --- | --- |

– –

Pārējie mājputni

vienības

| – – – | Tītari |
| --- | --- |

– – –

Tītari

vienības

| – – – | Pīles |
| --- | --- |

– – –

Pīles

vienības

| – – – | Zosis |
| --- | --- |

– – –

Zosis

vienības

| – – – | Strausi |
| --- | --- |

– – –

Strausi

vienības

| – – – | Pārējie mājputni, kas citur nav minēti |
| --- | --- |

– – –

Pārējie mājputni, kas citur nav minēti

vienības

| – | Truši, vaislas mātītes |
| --- | --- |

–

Truši, vaislas mātītes

vienības

| – | Bites |
| --- | --- |

–

Bites

stropi

| – | Mājlopi, kas citur nav minēti |
| --- | --- |

–

Mājlopi, kas citur nav minēti

jā/nē

IV.   Darbaspēks

| IV.(i) | Lauku darbi saimniecībā |
| --- | --- |

IV.(i)

| – | Īpašnieks |
| --- | --- |

–

Īpašnieks

| – – | dzimums |
| --- | --- |

– –

dzimums

vīrietis/sieviete

| – – | vecums |
| --- | --- |

– –

vecums

vecuma grupas (5)

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 1. grupa (6)

| – | Vadītājs |
| --- | --- |

–

Vadītājs

| – – | dzimums |
| --- | --- |

– –

dzimums

vīrietis/sieviete

| – – | vecums |
| --- | --- |

– –

vecums

vecuma grupas (5)

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 2 (7). grupa

| – | Vadītāja izglītība |
| --- | --- |

–

Vadītāja izglītība

| – – | vadītāja lauksaimnieciskā izglītība |
| --- | --- |

– –

vadītāja lauksaimnieciskā izglītība

apmācību kodi (8)

| – – | vadītāja profesionālā izglītība pēdējos 12 mēnešos |
| --- | --- |

– –

vadītāja profesionālā izglītība pēdējos 12 mēnešos

jā/nē

| – | Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: vīrieši |
| --- | --- |

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: vīrieši

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 2. grupa

| – | Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: sievietes |
| --- | --- |

–

Vienīgā īpašnieka ģimenes locekļi, kas strādā saimniecībā: sievietes

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 2. grupa

| – | Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši |
| --- | --- |

–

Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 2. grupa

| – | Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: sievietes |
| --- | --- |

–

Pastāvīgi nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: sievietes

| – – | lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus) |
| --- | --- |

– –

lauku darbi saimniecībā (izņemot mājas darbus)

PGDV % 2. grupa

| – | Uz laiku nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši un sievietes |
| --- | --- |

–

Uz laiku nodarbinātie, kas nav ģimenes locekļi: vīrieši un sievietes

pilnas slodzes darbdienas

| IV.(ii) | Cits algots darbs: darbi saimniecībā, kas nav lauku darbi (nav tieši saistīti ar saimniecību), un darbs ārpus saimniecības |
| --- | --- |

IV.(ii)

| – | Cits algots darbs, ko veic īpašnieks, kurš ir arī vadītājs |
| --- | --- |

–

Cits algots darbs, ko veic īpašnieks, kurš ir arī vadītājs

M/S/N (9)

| – | Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi: pamatnodarbošanās |
| --- | --- |

–

Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi: pamatnodarbošanās

personu skaits

| – | Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi: sekundārā nodarbošanās |
| --- | --- |

–

Cits algots darbs, ko veic vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi: sekundārā nodarbošanās

personu skaits

V.   Cits algots darbs saimniecībā (tieši saistīts ar saimniecību)

| V.(i) | Citu algotu darbu saraksts |
| --- | --- |

V.(i)

| – | Veselības, sociālo vai izglītības pakalpojumu sniegšana |
| --- | --- |

–

Veselības, sociālo vai izglītības pakalpojumu sniegšana

jā/nē

| – | Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi |
| --- | --- |

–

Tūrisms, viesu izmitināšana un citi brīvā laika pavadīšanas veidi

jā/nē

| – | Mājamatniecība |
| --- | --- |

–

Mājamatniecība

jā/nē

| – | Saimniecības produktu pārstrāde |
| --- | --- |

–

Saimniecības produktu pārstrāde

jā/nē

| – | Atjaunojamās enerģijas ražošana |
| --- | --- |

–

Atjaunojamās enerģijas ražošana

jā/nē

| – | Kokmateriālu apstrāde (piemēram, zāģēšana) |
| --- | --- |

–

Kokmateriālu apstrāde (piemēram, zāģēšana)

jā/nē

| – | Akvakultūra |
| --- | --- |

–

Akvakultūra

jā/nē

| – | Līgumdarbs (izmantojot saimniecības iekārtas) |
| --- | --- |

–

Līgumdarbs (izmantojot saimniecības iekārtas)

| – – | ar lauksaimniecību saistīts (citām saimniecībām) |
| --- | --- |

– –

ar lauksaimniecību saistīts (citām saimniecībām)

jā/nē

| – – | ar lauksaimniecību nesaistīts |
| --- | --- |

– –

ar lauksaimniecību nesaistīts

jā/nē

| – | Mežsaimniecība |
| --- | --- |

–

Mežsaimniecība

jā/nē

| – | Cits |
| --- | --- |

–

Cits

jā/nē

| – | Kas ir iesaistīts? |
| --- | --- |

–

Kas ir iesaistīts?

| – – | Īpašnieks, kas ir arī vadītājs |
| --- | --- |

– –

Īpašnieks, kas ir arī vadītājs

M/S/N (9)

| – – | Vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi (pamatnodarbošanās) |
| --- | --- |

– –

Vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi (pamatnodarbošanās)

personu skaits

| – – | Vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi (sekundārā nodarbošanās) |
| --- | --- |

– –

Vienīgā īpašnieka pārējie ģimenes locekļi (sekundārā nodarbošanās)

personu skaits

| – – | Personas, kas nav ģimenes locekļi un kas regulāri strādā saimniecībā (pamatnodarbošanās) |
| --- | --- |

– –

Personas, kas nav ģimenes locekļi un kas regulāri strādā saimniecībā (pamatnodarbošanās)

personu skaits

| – – | Personas, kas nav ģimenes locekļi un kas regulāri strādā saimniecībā (sekundārā nodarbošanās) |
| --- | --- |

– –

Personas, kas nav ģimenes locekļi un kas regulāri strādā saimniecībā (sekundārā nodarbošanās)

personu skaits

| V.(ii) | Cita, ar saimniecību tieši saistīta algota darba nozīmīgums |
| --- | --- |

V.(ii)

| – | Procentuālais daudzums saimniecības galaprodukcijā |
| --- | --- |

–

Procentuālais daudzums saimniecības galaprodukcijā

procentu grupas (10)

VI.   Atbalsts lauku attīstībai

| – | Saimniecības ieguvumi no viena no šiem lauku attīstības pasākumiem pēdējos trijos gados (11) |
| --- | --- |

–

Saimniecības ieguvumi no viena no šiem lauku attīstības pasākumiem pēdējos trijos gados (11)

jā/nē

| – – | Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās |
| --- | --- |

– –

Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās

jā/nē

| – – | Maksājumi, kas saistīti ar Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvu (12) |
| --- | --- |

– –

Maksājumi, kas saistīti ar Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvu (12)

jā/nē

| – – | Agrovides maksājumi – klimata maksājumi |
| --- | --- |

– –

Agrovides maksājumi – klimata maksājumi

jā/nē

| – – | Bioloģiskā lauksaimniecība |
| --- | --- |

– –

Bioloģiskā lauksaimniecība

jā/nē

| – – | Dzīvnieku labturības maksājumi |
| --- | --- |

– –

Dzīvnieku labturības maksājumi

jā/nē

| – – | Ieguldījumi materiālajos aktīvos |
| --- | --- |

– –

Ieguldījumi materiālajos aktīvos

jā/nē

| – – | Kaitējuma novēršana un lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana pēc dabas katastrofām un katastrofāliem notikumiem |
| --- | --- |

– –

Kaitējuma novēršana un lauksaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošana pēc dabas katastrofām un katastrofāliem notikumiem

jā/nē

| – – | Lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstība |
| --- | --- |

– –

Lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstība

jā/nē

| – – | Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējā |
| --- | --- |

– –

Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējā

jā/nē

| – – | Apmežošana un meža zemju veidošana |
| --- | --- |

– –

Apmežošana un meža zemju veidošana

jā/nē

| – – | Agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana |
| --- | --- |

– –

Agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana

jā/nē

| – – | Kaitējuma novēršana un mežu atjaunošana |
| --- | --- |

– –

Kaitējuma novēršana un mežu atjaunošana

jā/nē

| – – | Ieguldījumi mežu noturības un ekoloģiskās vērtības uzlabošanā |
| --- | --- |

– –

Ieguldījumi mežu noturības un ekoloģiskās vērtības uzlabošanā

jā/nē

| – – | Ieguldījumi mežsaimniecības tehnoloģijās un mežsaimniecības izstrādājumu pārstrādē, mobilizēšanā un tirdzniecībā |
| --- | --- |

– –

Ieguldījumi mežsaimniecības tehnoloģijās un mežsaimniecības izstrādājumu pārstrādē, mobilizēšanā un tirdzniecībā

jā/nē

| – – | Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi konkrēti ierobežojumi |
| --- | --- |

– –

Maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabas vai citi konkrēti ierobežojumi

jā/nē

| – – | Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana |
| --- | --- |

– –

Meža vides un klimata pakalpojumi un meža saglabāšana

jā/nē

| – – | Riska pārvaldība |
| --- | --- |

– –

Riska pārvaldība

jā/nē

VII.   Augsnes un kūtsmēslu apsaimniekošanas prakse, ko izmanto lauku saimniecībās

| – | Aramzemes augsnes apstrādes metodes (13) atklātā laukā |
| --- | --- |

–

Aramzemes augsnes apstrādes metodes (13) atklātā laukā

| – – | Parastā augsnes apstrādes metode |
| --- | --- |

– –

Parastā augsnes apstrādes metode

ha

| – – | Konservējošā augsnes apstrādes metode |
| --- | --- |

– –

Konservējošā augsnes apstrādes metode

ha

| – – | Nulles apstrāde (izņemot aramzemi atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām) |
| --- | --- |

– –

Nulles apstrāde (izņemot aramzemi atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām)

ha

| – | Aramzemes augsnes pārklājums (14) atklātā laukā |
| --- | --- |

–

Aramzemes augsnes pārklājums (14) atklātā laukā

| – – | Parastās ziemas kultūras |
| --- | --- |

– –

Parastās ziemas kultūras

ha

| – – | Kultūras augsnes pārklāšanai vai starpkultūras |
| --- | --- |

– –

Kultūras augsnes pārklāšanai vai starpkultūras

ha

| – – | Augu atliekas |
| --- | --- |

– –

Augu atliekas

ha

| – – | Nepārklāta augsne |
| --- | --- |

– –

Nepārklāta augsne

ha

| – – | Aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām |
| --- | --- |

– –

Aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām

ha

| – | Aramzemes augseka |
| --- | --- |

–

Aramzemes augseka

| – – | Aramzemes daļa, uz kuras notiek augseka |
| --- | --- |

– –

Aramzemes daļa, uz kuras notiek augseka

AZ % grupa (15)

| – | Ekoloģiski nozīmīga platība – laukmales, buferjoslu, dzīvžogu, koku, papuves, biotopu, apmežotas platības un ainavisku elementu kopējā platība |
| --- | --- |

–

Ekoloģiski nozīmīga platība – laukmales, buferjoslu, dzīvžogu, koku, papuves, biotopu, apmežotas platības un ainavisku elementu kopējā platība

ha (16)

| – | Kūtsmēslu lietošanas metodes |
| --- | --- |

–

Kūtsmēslu lietošanas metodes

| – – | Plata kaisīšana |
| --- | --- |

– –

Plata kaisīšana

| – – – | Bez iestrādāšanas |
| --- | --- |

– – –

Bez iestrādāšanas

kūtsmēslu % grupa (17)

| – – – | Iestrādāšana četrās stundās |
| --- | --- |

– – –

Iestrādāšana četrās stundās

Kūtsmēslu % grupa

| – – – | Iestrādāšana pēc četrām stundām |
| --- | --- |

– – –

Iestrādāšana pēc četrām stundām

kūtsmēslu % grupa

| – – | Rindas kaisīšana |
| --- | --- |

– –

Rindas kaisīšana

| – – – | Aizmugurējā šļūtene (trailing hose) |
| --- | --- |

– – –

Aizmugurējā šļūtene (trailing hose)

kūtsmēslu % grupa

| – – – | Aizmugurējie izsmidzinātāji (trailing shoe) |
| --- | --- |

– – –

Aizmugurējie izsmidzinātāji (trailing shoe)

kūtsmēslu % grupa

| – – | Iesmidzināšana |
| --- | --- |

– –

Iesmidzināšana

| – – – | Sekla/atklāta niša (open-slot) |
| --- | --- |

– – –

Sekla/atklāta niša (open-slot)

kūtsmēslu % grupa

| – – – | Dziļa/aizvērta niša (closed-slot) |
| --- | --- |

– – –

Dziļa/aizvērta niša (closed-slot)

kūtsmēslu % grupa

| – | Kūtsmēslu ievešana saimniecībā vai izvešana no tās |
| --- | --- |

–

Kūtsmēslu ievešana saimniecībā vai izvešana no tās

| – – | Kopējais kūtsmēslu daudzums, kas iegūts saimniecībā un izvests no tās |
| --- | --- |

– –

Kopējais kūtsmēslu daudzums, kas iegūts saimniecībā un izvests no tās

tonnas

| – – | Ievests saimniecībā |
| --- | --- |

– –

Ievests saimniecībā

tonnas

---

(1)  Ģeogrāfiskās koordinātas 2016. gadā nav jāiesniedz.

1

(2)  Teritoriālo vienību nomenklatūra statistikas vajadzībām.

2

(3)  L – mazāk labvēlīgs apgabals, kas nav kalnu apvidū; M – mazāk labvēlīgs apgabals kalnu apvidū; N – parasts apgabals (nav MLA). Iespējams, nākotnē šo klasifikāciju vajadzēs pielāgot, ievērojot KLP 2020 attīstību.

3

(4)  Šo sadaļu aizpilda tikai tad, ja atbilde uz iepriekšējo jautājumu ir “jā”

4

(5)  Vecuma grupas: (no skolas beigšanas vecuma līdz 24 gadiem), (25–34), (35–39), (40–44), (45–54), (55–64), (65 un vairāk).

5

(6)  Pilnās gada darba vienības (PGDV) 1. procentu grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

6

(7)  Pilnās gada darba vienības (PGDV) 2. procentu grupa: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

7

(8)  Apmācību kodi: (vienīgi praktiska pieredze lauksaimniecībā), (lauksaimnieciska pamatapmācība), (pilnīga lauksaimnieciska apmācība).

8

(9)  M – pamatdarbība, S – sekundārā darbība, N – nav iesaistīts.

9

(10)  Procentu grupas: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100).

10

(11)  Pētniecības un attīstības pasākumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.) – šiem raksturlielumiem būtu jābūt pieejamiem administratīvajos avotos.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

12

(13)  Aramzeme atklātā laukā, kas apstrādāta, izmantojot parasto augsnes apstrādes metodi, + aramzeme atklātā laukā, kas apstrādāta, izmantojot augsnes konservējošās apstrādes metodi, + aramzeme atklātā laukā, kas apstrādāta, izmantojot nulles apstrādes metodi, + aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām = kopējā aramzemes platība atklātā laukā.

13

(14)  Aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar parastām ziemas kultūrām, + aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar kultūrām augsnes pārklāšanai vai starpkultūrām, + aramzeme atklātā laukā, kas ir nepārklāta augsne, + aramzeme atklātā laukā, kas apstādīta ar daudzgadīgām kultūrām = kopējā aramzemes platība atklātā laukā.

14

(15)  Aramzemes (AZ) procentu grupa: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75).

15

(16)  Ziņo tikai saimniecības ar aramzemes platību 15 ha vai vairāk

16

(17)  % no kūtsmēslu kopējā daudzuma, kas tiek izmantoti, piemērojot konkrētu lietošanas metodi (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).”

17

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 716/2014

(2014. gada 27. jūnijs)

par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (1) un jo īpaši tās 15.a panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekta (SESAR projekta) nolūks ir Eiropā modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (turpmāk – ATM), un tas veido Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģisko pīlāru. Tā nolūks ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam Savienība būtu apgādāta ar tādu augstas efektivitātes gaisa satiksmes pārvaldības infrastruktūru, kas sniegtu drošai un videi draudzīgai gaisa transporta darbībai un attīstībai nepieciešamos nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekta (SESAR projekta) nolūks ir Eiropā modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (turpmāk – ATM), un tas veido Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģisko pīlāru. Tā nolūks ir nodrošināt, lai līdz 2030. gadam Savienība būtu apgādāta ar tādu augstas efektivitātes gaisa satiksmes pārvaldības infrastruktūru, kas sniegtu drošai un videi draudzīgai gaisa transporta darbībai un attīstībai nepieciešamos nosacījumus.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzētas prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to izveidi, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību. Regulā ir arī paredzēts, ka kopprojekti jāīsteno, pamatojoties uz izvēršanas programmu, ar izvēršanas pārvaldītāja koordinēto īstenošanas projektu starpniecību. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 409/2013 (2) ir paredzētas prasības attiecībā uz kopprojektu saturu, to izveidi, pieņemšanu, īstenošanu un uzraudzību. Regulā ir arī paredzēts, ka kopprojekti jāīsteno, pamatojoties uz izvēršanas programmu, ar izvēršanas pārvaldītāja koordinēto īstenošanas projektu starpniecību.

| (3) | Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 kopprojekta mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcionalitātes virzienus, kuri ir gatavi īstenošanai un kuri ir svarīgi, lai panāktu būtiskas darbības izmaiņas, kas apzinātas Eiropas ATM ģenerālplānā. Kopprojektā iekļauj tikai tos ATM funkcionalitātes virzienus, kas ir jāizvērš sinhronizēti un kas nozīmīgā mērā veicina Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 kopprojekta mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcionalitātes virzienus, kuri ir gatavi īstenošanai un kuri ir svarīgi, lai panāktu būtiskas darbības izmaiņas, kas apzinātas Eiropas ATM ģenerālplānā. Kopprojektā iekļauj tikai tos ATM funkcionalitātes virzienus, kas ir jāizvērš sinhronizēti un kas nozīmīgā mērā veicina Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanu.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma SESAR kopuzņēmums sagatavoja provizorisku pirmā kopprojekta – turpmāk “kopprojektu sērijas pilotprojekta” – uzmetumu. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma SESAR kopuzņēmums sagatavoja provizorisku pirmā kopprojekta – turpmāk “kopprojektu sērijas pilotprojekta” – uzmetumu.

| (5) | Komisija kopīgiem spēkiem ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, Eiropas Aizsardzības aģentūru, tīkla pārvaldītāju, darbības rezultātu pārskatīšanas iestādi, Eirokontroli, Eiropas standartizācijas organizācijām un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizāciju (Eurocae) izanalizēja un izskatīja minēto provizorisko uzmetumu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopīgiem spēkiem ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, Eiropas Aizsardzības aģentūru, tīkla pārvaldītāju, darbības rezultātu pārskatīšanas iestādi, Eirokontroli, Eiropas standartizācijas organizācijām un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizāciju (Eurocae) izanalizēja un izskatīja minēto provizorisko uzmetumu.

| (6) | Komisija pēc tam veica neatkarīgu vispārējo izmaksu un ieguvumu analīzi un attiecīgu apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresēto aprindu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija pēc tam veica neatkarīgu vispārējo izmaksu un ieguvumu analīzi un attiecīgu apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresēto aprindu pārstāvjiem.

| (7) | Uz šo iestrāžu pamata Komisija sagatavoja priekšlikumu kopprojektu sērijas pilotprojektam. Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilās gaisa telpas lietotāju grupa šo priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; lidostu ekspluatanti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 29. aprīlī; tīkla pārvaldītājs priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 25. aprīlī; un Eiropas valstu meteoroloģiskie dienesti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(7)

Uz šo iestrāžu pamata Komisija sagatavoja priekšlikumu kopprojektu sērijas pilotprojektam. Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 SESAR civilās gaisa telpas lietotāju grupa šo priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī; lidostu ekspluatanti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 29. aprīlī; tīkla pārvaldītājs priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 25. aprīlī; un Eiropas valstu meteoroloģiskie dienesti priekšlikumu apstiprināja 2014. gada 30. aprīlī.

| (8) | KS pilotprojektā ir iezīmēti seši ATM funkcionalitātes virzieni, proti: pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; lidostu integrācija un caurlaidspēja; elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts; tīkla kopīga pārvaldība; sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju. Šo sešu ATM funkcionalitātes virzienu izvēršana būtu jānosaka par obligātu. |
| --- | --- |

(8)

KS pilotprojektā ir iezīmēti seši ATM funkcionalitātes virzieni, proti: pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; lidostu integrācija un caurlaidspēja; elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts; tīkla kopīga pārvaldība; sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju. Šo sešu ATM funkcionalitātes virzienu izvēršana būtu jānosaka par obligātu.

| (9) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” pilnveidos precīzas nolaišanās trajektoriju un atvieglinās satiksmes sekvencēšanu jau agrākās lidojuma fāzēs, tādējādi ļaujot samazināt degvielas patēriņu un ietekmi uz vidi nolaišanās/atlidošanas posmos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Satiksmes sinhronizācija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(9)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās” pilnveidos precīzas nolaišanās trajektoriju un atvieglinās satiksmes sekvencēšanu jau agrākās lidojuma fāzēs, tādējādi ļaujot samazināt degvielas patēriņu un ietekmi uz vidi nolaišanās/atlidošanas posmos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Satiksmes sinhronizācija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.

| (10) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” uzlabos skrejceļu drošību un caurlaidspēju, nodrošinot ieguvumus degvielas patēriņa, kavējumu samazināšanas un lidostu kapacitātes izteiksmē. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Lidostu integrācija un caurlaidspēja”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(10)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” uzlabos skrejceļu drošību un caurlaidspēju, nodrošinot ieguvumus degvielas patēriņa, kavējumu samazināšanas un lidostu kapacitātes izteiksmē. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Lidostu integrācija un caurlaidspēja”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.

| (11) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” radīs nosacījumus, kas vajadzīgi efektīvākam gaisa telpas izmantojumam, tādējādi sniedzot būtiskus ieguvumus saistībā ar degvielas patēriņu un kavējumu samazināšanu. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(11)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” radīs nosacījumus, kas vajadzīgi efektīvākam gaisa telpas izmantojumam, tādējādi sniedzot būtiskus ieguvumus saistībā ar degvielas patēriņu un kavējumu samazināšanu. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.

| (12) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “tīkla kopīga pārvaldība” uzlabotu tās tīkla informācijas kvalitāti un savlaicīgumu, ar kuru savstarpēji dalās visas ATM ieinteresētās personas, tādējādi nodrošinot būtiskus ieguvumus aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk – ANS) produktivitātes ieguvumu izteiksmē un tādu ietaupījumu izteiksmē, kuri veidojas tāpēc, ka ir mazāk kavēšanos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Tīkla kopīga pārvaldība un dinamiska jaudas līdzsvarošana”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(12)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “tīkla kopīga pārvaldība” uzlabotu tās tīkla informācijas kvalitāti un savlaicīgumu, ar kuru savstarpēji dalās visas ATM ieinteresētās personas, tādējādi nodrošinot būtiskus ieguvumus aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk – ANS) produktivitātes ieguvumu izteiksmē un tādu ietaupījumu izteiksmē, kuri veidojas tāpēc, ka ir mazāk kavēšanos. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Tīkla kopīga pārvaldība un dinamiska jaudas līdzsvarošana”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.

| (13) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā”, ko veido tādu pakalpojumu kopums, kurus sniedz un izmanto ar tāda tīkla starpniecību, kas balstīts uz interneta protokolu, izmantojot sistēmas mēroga informācijas pārvaldības (SWIM) sistēmas, sniegs nozīmīgus ieguvumus ANS produktivitātes ziņā. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “SWIM”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām. |
| --- | --- |

(13)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā”, ko veido tādu pakalpojumu kopums, kurus sniedz un izmanto ar tāda tīkla starpniecību, kas balstīts uz interneta protokolu, izmantojot sistēmas mēroga informācijas pārvaldības (SWIM) sistēmas, sniegs nozīmīgus ieguvumus ANS produktivitātes ziņā. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “SWIM”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām.

| (14) | Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” apvienojumā ar pastiprinātu lidojuma datu apstrādes efektivitāti uzlabos gaisa kuģu trajektorijas paredzamību, no kā labums būs gan gaisa telpas izmantotājiem, gan tīkla pārvaldniekam un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, jo mazināsies taktisko intervenču skaits un uzlabosies situācija konfliktu novēršanas ziņā. Ir paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme uz ANS produktivitāti, degvielas ietaupījumiem un kavēšanās nepastāvību. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām un kas netieši atbalsta citas svarīgākās sadaļas, kas aplūkotas citos ATM funkcionalitātes virzienos, izmantojot dalīto rīcībā esošo informāciju par trajektorijām. |
| --- | --- |

(14)

Ir paredzams, ka funkcionalitātes virziens “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” apvienojumā ar pastiprinātu lidojuma datu apstrādes efektivitāti uzlabos gaisa kuģu trajektorijas paredzamību, no kā labums būs gan gaisa telpas izmantotājiem, gan tīkla pārvaldniekam un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, jo mazināsies taktisko intervenču skaits un uzlabosies situācija konfliktu novēršanas ziņā. Ir paredzams, ka tam būs pozitīva ietekme uz ANS produktivitāti, degvielas ietaupījumiem un kavēšanās nepastāvību. Šajā funkcionalitātes virzienā ietilpst daļa no 1. posma “būtiskās darbības izmaiņas” sadaļā “Pāreja no pārvaldības, kuras pamatā ir gaisa telpa, uz pārvaldību, kuras pamatā ir 4D trajektorija”, kas ir viena no svarīgākajām Eiropas ATM ģenerālplānā definētajām sadaļām un kas netieši atbalsta citas svarīgākās sadaļas, kas aplūkotas citos ATM funkcionalitātes virzienos, izmantojot dalīto rīcībā esošo informāciju par trajektorijām.

| (15) | Lai no KS pilotprojekta gūtu optimālu labumu, ir paredzams, ka dažas KS pilotprojekta daļas īstenos atsevišķas darbojošās personas no trešām valstīm. Par šo personu dalību gādās izvēršanas pārvaldītājs saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Trešo valstu darbojošos ieinteresēto personu iesaistīšanās neskar ar aeronavigācijas pakalpojumiem un ATM funkcionalitātes virzieniem saistīto kompetenču sadali. |
| --- | --- |

(15)

Lai no KS pilotprojekta gūtu optimālu labumu, ir paredzams, ka dažas KS pilotprojekta daļas īstenos atsevišķas darbojošās personas no trešām valstīm. Par šo personu dalību gādās izvēršanas pārvaldītājs saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Trešo valstu darbojošos ieinteresēto personu iesaistīšanās neskar ar aeronavigācijas pakalpojumiem un ATM funkcionalitātes virzieniem saistīto kompetenču sadali.

| (16) | Lai atbalstītu attiecīgās darbojošās personas ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā, Komisijai būtu jāpublicē nesaistoši uzziņu materiāli, tādi kā atbalsta materiāli standartizācijas un industrializācijas posmam, par ko ir atbildīgs SESAR Kopuzņēmums, ceļvedis standartizācijas un regulējuma jautājumos, kā arī vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, uz kuras KS pilotprojekts balstās. Atbalsta materiāli attiecīgā gadījumā jāizstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 (3) paredzētajām procedūrām, iesaistoties valsts uzraudzības iestādēm, kā tas paredzēts minētajā regulā. |
| --- | --- |

(16)

Lai atbalstītu attiecīgās darbojošās personas ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā, Komisijai būtu jāpublicē nesaistoši uzziņu materiāli, tādi kā atbalsta materiāli standartizācijas un industrializācijas posmam, par ko ir atbildīgs SESAR Kopuzņēmums, ceļvedis standartizācijas un regulējuma jautājumos, kā arī vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, uz kuras KS pilotprojekts balstās. Atbalsta materiāli attiecīgā gadījumā jāizstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 (3) paredzētajām procedūrām, iesaistoties valsts uzraudzības iestādēm, kā tas paredzēts minētajā regulā.

| (17) | KS pilotprojekta īstenošana būtu jāuzrauga, pēc iespējas izmantojot pastāvošos uzraudzības mehānismus un pastāvošās apspriešanās struktūras tā, lai iesaistītu visas darbojošās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(17)

KS pilotprojekta īstenošana būtu jāuzrauga, pēc iespējas izmantojot pastāvošos uzraudzības mehānismus un pastāvošās apspriešanās struktūras tā, lai iesaistītu visas darbojošās ieinteresētās personas.

| (18) | Lai Komisija šo regulu vajadzības gadījumā varētu grozīt, ir jāizveido šīs regulas pārskatīšanai piemēroti mehānismi, kuros būtu jāiesaista arī izvēršanas pārvaldītājs, kam būtu jāatbild par koordināciju un sadarbību ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā minētajām struktūrām, respektīvi, valsts uzraudzības iestādēm, militāro jomu, SESAR Kopuzņēmumu, tīkla pārvaldītāju un ražojošo rūpniecību. Izvēršanas pārvaldītājam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir jāņem vērā ietekme uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām. Saskaņā ar dalībvalstu vispārējo deklarāciju par militāriem jautājumiem, kas skar Eiropas vienoto gaisa telpu (4), KS kopprojektā koordinācijai ar militāro jomu ir jāatvēl prioritāra nozīme. Saskaņā ar šo deklarāciju dalībvalstīm jo īpaši jāuzlabo civilmilitārā sadarbība un, ja visas ieinteresētās dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, jāpalīdz to bruņotajiem spēkiem sadarboties visos gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, ciktāl tās to uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(18)

Lai Komisija šo regulu vajadzības gadījumā varētu grozīt, ir jāizveido šīs regulas pārskatīšanai piemēroti mehānismi, kuros būtu jāiesaista arī izvēršanas pārvaldītājs, kam būtu jāatbild par koordināciju un sadarbību ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā minētajām struktūrām, respektīvi, valsts uzraudzības iestādēm, militāro jomu, SESAR Kopuzņēmumu, tīkla pārvaldītāju un ražojošo rūpniecību. Izvēršanas pārvaldītājam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir jāņem vērā ietekme uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām. Saskaņā ar dalībvalstu vispārējo deklarāciju par militāriem jautājumiem, kas skar Eiropas vienoto gaisa telpu (4), KS kopprojektā koordinācijai ar militāro jomu ir jāatvēl prioritāra nozīme. Saskaņā ar šo deklarāciju dalībvalstīm jo īpaši jāuzlabo civilmilitārā sadarbība un, ja visas ieinteresētās dalībvalstis to uzskata par vajadzīgu, jāpalīdz to bruņotajiem spēkiem sadarboties visos gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, ciktāl tās to uzskata par vajadzīgu.

| (19) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 1. panta 2. punktu šīs regulas piemērošana neskar dalībvalstu suverenitāti attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasības, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem. Uz militārām operācijām un mācībām šī regula neattiecas. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (5) 1. panta 2. punktu šīs regulas piemērošana neskar dalībvalstu suverenitāti attiecībā uz to gaisa telpu un dalībvalstu prasības, kas saistītas ar sabiedriskās kārtības, valsts drošības un aizsardzības jautājumiem. Uz militārām operācijām un mācībām šī regula neattiecas.

| (20) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido pirmo kopprojektu, turpmāk – “kopprojektu sērijas pilotprojektu” (turpmāk – KS pilotprojektu). KS pilotprojektā ir norādīts pirmais ATM funkcionalitātes virzienu kopums, kas jāizvērš laicīgi, koordinēti un sinhronizēti, lai izdotos īstenot no Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas izrietošās būtiskās darbības izmaiņas.

2.   Šo regulu piemēro Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīklam (EATMN) un aeronavigācijas sistēmām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 I pielikumā. To piemēro šīs regulas pielikumā norādītajām ieinteresētajām personām.

2. pants

Definīcijas

Šīs regulas piemērošanas nolūkā piemēro definīcijas, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 2. pantā.

Papildus piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “kopīga lēmumu pieņemšana – lidostas (A-CDM)” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (turpmāk – ATFCM) lidostās pieņem, pamatojoties uz darbojošos ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu savstarpēju iedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību un optimizēt resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

1)

“kopīga lēmumu pieņemšana – lidostas (A-CDM)” ir process, kurā lēmumus attiecībā uz gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldību (turpmāk – ATFCM) lidostās pieņem, pamatojoties uz darbojošos ieinteresēto personu un citu ATFCM iesaistīto personu savstarpēju iedarbību, un kura nolūks ir samazināt kavēšanos, uzlabot notikumu paredzamību un optimizēt resursu izmantošanu;

| 2) | “lidostu ekspluatācijas plāns” (AOP) ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām lidostu ieinteresētajām aprindām, un kura nolūks ir veidot vienotu izpratni par situāciju, kā arī veidot pamatu, uz kura var pieņemt ieinteresēto personu lēmumus par procesa optimizāciju; |
| --- | --- |

2)

“lidostu ekspluatācijas plāns” (AOP) ir vienots, kopējs mainīgs plāns, par kuru ir panākta kopīga vienošanās un kas ir pieejams visām lidostu ieinteresētajām aprindām, un kura nolūks ir veidot vienotu izpratni par situāciju, kā arī veidot pamatu, uz kura var pieņemt ieinteresēto personu lēmumus par procesa optimizāciju;

| 3) | “tīkla darbības plāns” (NOP) ir plāns (ietverot tā atbalsta rīkus), ko izstrādā tīkla pārvaldnieks un darbojošās ieinteresētās personas, tiem sadarbojoties, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem. Tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ietver Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānu; |
| --- | --- |

3)

“tīkla darbības plāns” (NOP) ir plāns (ietverot tā atbalsta rīkus), ko izstrādā tīkla pārvaldnieks un darbojošās ieinteresētās personas, tiem sadarbojoties, lai organizētu operatīvo darbību īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar tīkla stratēģijas plāna pamatprincipiem. Tīkla darbības plāna daļā, kas attiecas uz Eiropas maršrutu tīkla plānošanu, ietver Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānu;

| 4) | “ekspluatēt ATM funkcionalitātes virzienu” nozīmē, ka konkrētais ATM funkcionalitātes virziens ir laists ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās; |
| --- | --- |

4)

“ekspluatēt ATM funkcionalitātes virzienu” nozīmē, ka konkrētais ATM funkcionalitātes virziens ir laists ekspluatācijā un ka to pilnā apmērā izmanto ikdienas darbībās;

| 5) | “izvēršanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram konkrētā ATM funkcionalitātes virziena izvēršana ir jāpabeidz un līdz kuram tam jābūt pilnībā operatīvi izmantojamam. |
| --- | --- |

5)

“izvēršanas plānotais datums” ir datums, līdz kuram konkrētā ATM funkcionalitātes virziena izvēršana ir jāpabeidz un līdz kuram tam jābūt pilnībā operatīvi izmantojamam.

3. pants

ATM funkcionalitātes virzieni un to izvēršana

1.   KS pilotprojekts aptver šādus ATM funkcionalitātes virzienus:

| a) | pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās; |
| --- | --- |

a)

pagarināta atlidošanas pārvaldība un veiktspējas navigācija ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās;

| b) | lidostu integrācija un caurlaidspēja; |
| --- | --- |

b)

lidostu integrācija un caurlaidspēja;

| c) | elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts; |
| --- | --- |

c)

elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts;

| d) | tīkla kopīga pārvaldība; |
| --- | --- |

d)

tīkla kopīga pārvaldība;

| e) | sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā; |
| --- | --- |

e)

sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā;

| f) | sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju. |
| --- | --- |

f)

sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju.

Šie ATM funkcionalitātes virzieni ir aprakstīti pielikumā.

2.   Pielikumā norādītās darbojošās ieinteresētās personas un tīkla pārvaldītājs izvērš 1. punktā minētos ATM funkcionalitātes virzienus un piemēro saistītās darbības procedūras, lai nodrošinātu raitu šo funkcionalitātes virzienu ekspluatāciju saskaņā ar pielikumu un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013. Militārās jomas darbojošās ieinteresētās personas izvērš šos ATM funkcionalitātes virzienus tikai tik lielā mērā, cik tas vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punktam.

4. pants

Uzziņu un atbalsta materiāli

Komisija savā tīmekļa vietnē publicē šādus uzziņu un atbalsta materiālus 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanai:

| a) | orientējošs to standartizācijas un industrializācijas posma atbalsta materiālu saraksts, kuri jāizstrādā SESAR Kopuzņēmumam, tostarp plānotie izpildes termiņi; |
| --- | --- |

a)

orientējošs to standartizācijas un industrializācijas posma atbalsta materiālu saraksts, kuri jāizstrādā SESAR Kopuzņēmumam, tostarp plānotie izpildes termiņi;

| b) | orientējošs ceļvedis par standartizācijas un regulatīvajām vajadzībām, tostarp atsauces uz īstenošanas noteikumiem un Kopienas specifikācijām, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 3. un 4. pantu, un saistītie plānotie izpildes termiņi; |
| --- | --- |

b)

orientējošs ceļvedis par standartizācijas un regulatīvajām vajadzībām, tostarp atsauces uz īstenošanas noteikumiem un Kopienas specifikācijām, kas izstrādātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 552/2004 3. un 4. pantu, un saistītie plānotie izpildes termiņi;

| c) | vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, ko ņem vērā, kad to apstiprina KS pilotprojekta ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

c)

vispārēja izmaksu un ieguvumu analīze, ko ņem vērā, kad to apstiprina KS pilotprojekta ieinteresētās personas.

5. pants

Uzraudzība

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 6. pantā paredzēto uzraudzību, ko nodrošina Komisija, veic, it sevišķi izmantojot šādus plānošanas un ziņošanas instrumentus:

| a) | Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus; |
| --- | --- |

a)

Eiropas ATM ģenerālplāna īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;

| b) | tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu; |
| --- | --- |

b)

tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu;

| c) | darbības uzlabošanas plānus, jo īpaši izmantojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (6) 11. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 5. punktā un II pielikuma 2. punktā minēto informāciju; |
| --- | --- |

c)

darbības uzlabošanas plānus, jo īpaši izmantojot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 (6) 11. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 11. panta 5. punktā un II pielikuma 2. punktā minēto informāciju;

| d) | ziņojumu tabulas, kurās iekļautas ziņas par aeronavigācijas izmaksām, jo īpaši informācija, kas precizēta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (7) 1. tabulas 3.8. ailē un II pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā, kā arī VII pielikuma 3. tabulas 2.1.–2.4. ailē; |
| --- | --- |

d)

ziņojumu tabulas, kurās iekļautas ziņas par aeronavigācijas izmaksām, jo īpaši informācija, kas precizēta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 391/2013 (7) 1. tabulas 3.8. ailē un II pielikuma 2. punkta m) apakšpunktā, kā arī VII pielikuma 3. tabulas 2.1.–2.4. ailē;

| e) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 10. pantā minēto īstenošanas projektu uzraudzību, ko nodrošina izvēršanas pārvaldītājs; |
| --- | --- |

e)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 10. pantā minēto īstenošanas projektu uzraudzību, ko nodrošina izvēršanas pārvaldītājs;

| f) | funkcionālo gaisa telpas bloku īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus; |
| --- | --- |

f)

funkcionālo gaisa telpas bloku īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus;

| g) | ar standartizāciju saistītos īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus. |
| --- | --- |

g)

ar standartizāciju saistītos īstenošanas plānošanas un ziņošanas mehānismus.

6. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskatīs šo regulu, ņemot vērā: no izvēršanas pārvaldītāja saņemto informāciju un padomus saskaņā ar 9. panta 2. punkta e) apakšpunktu, kā arī veikusi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 409/2013 9. pantā prasīto koordināciju un konsultācijas; informāciju, kas iegūta, īstenojot 5. pantā minēto uzraudzību; un tehnoloģiju attīstību ATM jomā; pārskatīšanas rezultātus tā iesniegs Vienotās gaisa telpas komitejai.

Pārskatīšanas procesā uzmanība tiks veltīta šādiem aspektiem:

| a) | progresam, kas panākts 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā; |
| --- | --- |

a)

progresam, kas panākts 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanā;

| b) | tam, kā esošie stimuli tiek izmantoti KS pilotprojekta īstenošanai un kādas ir iespējas veidot jaunus stimulus; |
| --- | --- |

b)

tam, kā esošie stimuli tiek izmantoti KS pilotprojekta īstenošanai un kādas ir iespējas veidot jaunus stimulus;

| c) | ieguldījumam, ko KS pilotprojekts sniedz nolūkā sasniegt darbības mērķus un īstenot elastīgu gaisa telpas izmantojumu; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumam, ko KS pilotprojekts sniedz nolūkā sasniegt darbības mērķus un īstenot elastīgu gaisa telpas izmantojumu;

| d) | faktiskajām izmaksām un ieguvumiem, kas izriet no 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanas, tostarp norādot iespējamo negatīvo ietekmi, kāda vietējā un reģionālā mērogā varētu veidoties un skart specifiskas darbojošos ieinteresēto personu kategorijas; |
| --- | --- |

d)

faktiskajām izmaksām un ieguvumiem, kas izriet no 3. panta 1. punktā minēto ATM funkcionalitātes virzienu izvēršanas, tostarp norādot iespējamo negatīvo ietekmi, kāda vietējā un reģionālā mērogā varētu veidoties un skart specifiskas darbojošos ieinteresēto personu kategorijas;

| e) | tam, vai ir nepieciešams izdarīt pielāgojumus KS pilotprojektā, jo īpaši tā personiskā un ģeogrāfiskā tvērumā, kā arī pielikumā norādītajiem izvēršanas plānotajiem datumiem; |
| --- | --- |

e)

tam, vai ir nepieciešams izdarīt pielāgojumus KS pilotprojektā, jo īpaši tā personiskā un ģeogrāfiskā tvērumā, kā arī pielikumā norādītajiem izvēršanas plānotajiem datumiem;

| f) | progresam, kas sasniegts 4. pantā minēto uzziņu un atbalsta materiālu izstrādē. |
| --- | --- |

f)

progresam, kas sasniegts 4. pantā minēto uzziņu un atbalsta materiālu izstrādē.

Pirmo pārskatīšanu Komisija sāks ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc izvēršanas programmas apstiprinājuma.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.

1

(2)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu (OV L 123, 4.5.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.).

3

(4)  OV L 96, 31.3.2004., 9. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu (OV L 128, 9.5.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 391/2013, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (OV L 128, 9.5.2013., 31. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

1.   PAGARINĀTA ATLIDOŠANAS PĀRVALDĪBA UN VEIKTSPĒJAS NAVIGĀCIJA ĻOTI NOSLOGOTĀS TERMINĀLA MANEVRĒŠANAS TERITORIJĀS

Pagarināta atlidošanas pārvaldība (AMAN) un veiktspējas navigācija (PBN) ļoti noslogotās termināla manevrēšanas teritorijās (TMA) uzlabo nolaišanās trajektorijas precizitāti un atvieglina satiksmes sekvencēšanu agrākās lidojumu fāzēs. Pagarināta AMAN ļauj pagarināt plānošanas horizontu līdz vismaz 180–200 jūras jūdzēm, tādējādi aptverot atlidojošo lidojumu nolaišanās sākuma punktu (Top of Descent). Veiktspējas navigācija (PBN) ļoti noslogotās TMA aptver degvielas ziņā efektīvu un/vai videi draudzīgu procedūru izstrādi un piemērošanu attiecībā uz atlidošanu un izlidošanu (1. tipa nepieciešamā navigācijas veiktspēja (Required Navigation Performance 1 – RNP 1), ko piemēro standarta instrumentālai izlidošanai (Standard Instrument Departures – SID), standarta atlidošanas maršrutiem (Standard Arrival Routes – STAR) un attiecībā uz pieeju (Required Navigation Performance Approach – RNP APCH).

Šo funkcionalitātes virzienu veido divi apakšvirzieni:

| — | atlidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai, |
| --- | --- |

—

atlidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai,

| — | termināla gaisa telpas uzlabošana, izmantojot uz RNP balstītas operācijas. |
| --- | --- |

—

termināla gaisa telpas uzlabošana, izmantojot uz RNP balstītas operācijas.

1.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

1.1.1.   Atlidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai

Atlidošanas pārvaldība, kas pagarināta līdz maršruta gaisa telpai, AMAN horizontu no 100–120 jūras jūdzēm pagarina līdz 180–200 jūras jūdzēm no atlidošanas lidlauka. Satiksmes sekvencēšanu var veikt maršrutā un agrākās nolaišanās fāzēs.

Gaisa satiksmes vadības (Air traffic control – ATC) dienesti TMA teritorijās, kur veic AMAN operācijas, savu darbību koordinē ar gaisa satiksmes pakalpojumu (Air Traffic Services – ATS) struktūrvienībām, kas atbild par blakus esošajiem maršruta sektoriem.

Šā funkcionalitātes virziena īstenošanai var izmantot pastāvošās AMAN ierobežojumu pārvaldības metodes, jo īpaši “laiks, ko zaudēt vai iegūt” (Time to Lose or Gain) vai ieteikumus attiecība uz ātrumu (Speed Advice).

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | AMAN sistēmām jāsniedz ATC maršruta sistēmām hronoloģiska informācija par atlidošanas sekvenci attālumā līdz pat 180–200 jūras jūdzēm no atlidošanas lidlauka. |
| --- | --- |

—

AMAN sistēmām jāsniedz ATC maršruta sistēmām hronoloģiska informācija par atlidošanas sekvenci attālumā līdz pat 180–200 jūras jūdzēm no atlidošanas lidlauka.

| — | AMAN ierobežojumus pārvalda augšupējo gaisa satiksmes pakalpojumu (ATS) struktūrvienību ATC sistēmas. Datu apmaiņai, datu apstrādei un informācijas atveidei attiecīgā dispečera darba vietā ATS struktūrvienībās ir jābūt tādai, kas atbalsta ar ierašanos saistīto ierobežojumu pārvaldību. Iekams nav ieviesti pakalpojumi, kurus nodrošina ar informācijas pārvaldību sistēmas mērogā (SWIM), datu apmaiņu starp ATS struktūrvienībām var veikt ar pastāvošajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

—

AMAN ierobežojumus pārvalda augšupējo gaisa satiksmes pakalpojumu (ATS) struktūrvienību ATC sistēmas. Datu apmaiņai, datu apstrādei un informācijas atveidei attiecīgā dispečera darba vietā ATS struktūrvienībās ir jābūt tādai, kas atbalsta ar ierašanos saistīto ierobežojumu pārvaldību. Iekams nav ieviesti pakalpojumi, kurus nodrošina ar informācijas pārvaldību sistēmas mērogā (SWIM), datu apmaiņu starp ATS struktūrvienībām var veikt ar pastāvošajām tehnoloģijām.

1.1.2.   Termināla gaisa telpas uzlabošana, izmantojot uz RNP balstītas operācijas

Termināla gaisa telpas uzlabošana, izmantojot uz RNP balstītas operācijas, aptver videi draudzīgu procedūru piemērošanu attiecībā uz atlidošanu/izlidošanu un pieeju, izmantojot PBN ļoti noslogotās TMA teritorijās, kā precizēts šajās navigācijas specifikācijās:

| — | SID un STAR atbilstoši RNP 1 specifikācijai, izmantojot Radius to Fix (RF) ceļa terminatoru (path terminator), |
| --- | --- |

—

SID un STAR atbilstoši RNP 1 specifikācijai, izmantojot Radius to Fix (RF) ceļa terminatoru (path terminator),

| — | pieeja atbilstīgi RNP, izmantojot pieejas procedūru ar vertikālo vadību (RNP APCH ar APV). |
| --- | --- |

—

pieeja atbilstīgi RNP, izmantojot pieejas procedūru ar vertikālo vadību (RNP APCH ar APV).

Termināla gaisa telpas uzlabošana, izmantojot uz RNP balstītas operācijas, aptver šādus elementus:

| — | SID, STAR un pārejas atbilstīgi specifikācijai RNP 1 (izmantojot Radius to Fix (RF) pievienojumu), |
| --- | --- |

—

SID, STAR un pārejas atbilstīgi specifikācijai RNP 1 (izmantojot Radius to Fix (RF) pievienojumu),

| — | RNP APCH (horizontālās [laterālās] navigācijas/vertikālās navigācijas (LNAV/VNAV) un kursa radiobāku veiktspējas ar vertikālo vadību (LPV) minimums). |
| --- | --- |

—

RNP APCH (horizontālās [laterālās] navigācijas/vertikālās navigācijas (LNAV/VNAV) un kursa radiobāku veiktspējas ar vertikālo vadību (LPV) minimums).

Prasības attiecībā uz sistēmu

ATC sistēmas un ATC drošības tīkli (Safety Nets) atļauj termināla zonas un pieejas PBN operācijas.

| — | Lai varētu veikt RNP 1 operācijas, kopējā horizontālā un gareniskā sistēmas kļūda (Total System Error – TSE) nedrīkst pārsniegt +/– 1 jūras jūdzi vismaz 95 % lidojuma laika, un ir vajadzīga veiktspējas uzraudzība uz borta, spēja izziņot trauksmi un augstas integritātes navigācijas datubāzes. |
| --- | --- |

—

Lai varētu veikt RNP 1 operācijas, kopējā horizontālā un gareniskā sistēmas kļūda (Total System Error – TSE) nedrīkst pārsniegt +/– 1 jūras jūdzi vismaz 95 % lidojuma laika, un ir vajadzīga veiktspējas uzraudzība uz borta, spēja izziņot trauksmi un augstas integritātes navigācijas datubāzes.

| — | Attiecībā uz RNP APCH – kopējā horizontālā un gareniskā sistēmas kļūda (Total System Error – TSE) nepārsniedz +/- 0,3 jūras jūdzes vismaz 95 % lidojuma laika nolaišanās beigu posma segmentam, un ir vajadzīga veiktspējas uzraudzība uz borta, spēja izziņot trauksmi un augstas integritātes navigācijas datubāzes.

  RNP 1, kā arī RNP APCH spējai ir vajadzīga ievade no globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz RNP APCH – kopējā horizontālā un gareniskā sistēmas kļūda (Total System Error – TSE) nepārsniedz +/- 0,3 jūras jūdzes vismaz 95 % lidojuma laika nolaišanās beigu posma segmentam, un ir vajadzīga veiktspējas uzraudzība uz borta, spēja izziņot trauksmi un augstas integritātes navigācijas datubāzes.

RNP 1, kā arī RNP APCH spējai ir vajadzīga ievade no globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS).

| — | Vertikālo navigāciju APV atbalstam var nodrošināt ar GNSS satelītu signālu papildinošo korekcijas sistēmu (SBAS) vai ar barometriskā augstuma sensoriem. |
| --- | --- |

—

Vertikālo navigāciju APV atbalstam var nodrošināt ar GNSS satelītu signālu papildinošo korekcijas sistēmu (SBAS) vai ar barometriskā augstuma sensoriem.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

1.2.1.   ES un EBTA dalībvalstis

Pagarināta AMAN un PBN ļoti noslogotās TMA teritorijās un ar to saistītos maršruta sektoros tiek piemērota šādās lidostās:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | Paris-CDG |
| --- | --- |

—

Paris-CDG

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | London-Stansted |
| --- | --- |

—

London-Stansted

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zurich Kloten
   (1) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten
   (1)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen
   (2) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (2)

| — | Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm-Arlanda

| — | Berlin Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Copenhagen Kastrup |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Côte d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Côte d'Azur

1.2.2.   Citas trešās valstis

Pagarinātu AMAN un PBN ļoti noslogotās TMA teritorijās piemēro Stambulas Ataturk lidostā.

1.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotais datums

ATS sniedzēji un tīkla pārvaldītājs nodrošina, lai ATS struktūrvienības, kas sniedz ATC pakalpojumus 1.2. punktā minēto lidostu termināla gaisa telpā un saistītajos maršruta sektoros, piemērotu pagarinātu AMAN un PBN ļoti noslogotās TMA teritorijās, sākot ar 2024. gada 1. janvāri.

1.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziena “pagarināta AMAN un PBN ļoti noslogotās TMA teritorijās” izvēršana ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja 1.2. punktā minētajās mērķa lidostās īstenošana notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un procedūrās ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Ieguldījumu sinhronizācijai jānotiek, iesaistoties vairākiem lidostu ekspluatantiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē, jo sevišķi starp piegādes nozari.

1.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Šim funkcionalitātes virzienam priekšnoteikumu nav. Jau pastāvoša AMAN atvieglina šā ATM funkcionalitātes virziena operatīvo integrāciju pastāvošajās sistēmās.

1.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | Datu apmaiņa starp ATS struktūrvienībām – jo īpaši datu apmaiņa par pagarinātu AMAN – jānodrošina, izmantojot informācijas pārvaldības sistēmas mērogā (SWIM) pakalpojumus, ja ir pieejams 5. punktā minētais iSWIM funkcionalitātes virziens. |
| --- | --- |

—

Datu apmaiņa starp ATS struktūrvienībām – jo īpaši datu apmaiņa par pagarinātu AMAN – jānodrošina, izmantojot informācijas pārvaldības sistēmas mērogā (SWIM) pakalpojumus, ja ir pieejams 5. punktā minētais iSWIM funkcionalitātes virziens.

| — | AMAN izmanto sakaru kanāla “gaiss–zeme” (lejupsaites) informāciju par trajektoriju, kā norādīts 6. punktā, ja šāda informācija ir pieejama. |
| --- | --- |

—

AMAN izmanto sakaru kanāla “gaiss–zeme” (lejupsaites) informāciju par trajektoriju, kā norādīts 6. punktā, ja šāda informācija ir pieejama.

2.   LIDOSTU INTEGRĀCIJA UN CAURLAIDSPĒJA

Funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” atvieglina pieejas un lidlauka kontroles pakalpojumu sniegšanu, uzlabojot skrejceļu drošību un caurlaidspēju, uzlabojot manevrēšanas integrāciju un drošību, kā arī mazinot bīstamas situācijas uz skrejceļa.

Šo funkcionalitātes virzienu veido pieci apakšvirzieni:

| — | ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība, |
| --- | --- |

—

ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība,

| — | izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus, |
| --- | --- |

—

izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus,

| — | laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam, |
| --- | --- |

—

laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam,

| — | automatizēta palīdzība dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes, |
| --- | --- |

—

automatizēta palīdzība dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes,

| — | lidostas drošības tīkli. |
| --- | --- |

—

lidostas drošības tīkli.

2.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

2.1.1.   Ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība

Izlidošanas pārvaldība, kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, ir līdzeklis, kā uzlabot izlidošanas plūsmas vienā vai vairākās lidostās, katram atsevišķam lidojumam aprēķinot paredzamo pacelšanās laiku (Target Take Off Time – TTOT) un plānoto starta apstiprinājuma laiku (Target Start Approval Time – STAT), ņemot vērā dažādos šķēršļus un preferences. Pirmsizlidošanas pārvaldību veido izlidojošo gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšana uz skrejceļa, pārvaldot bremžu paliktņu noņemšanas laikus (par pamatu ņemot dzinēju iedarbināšanas laikus), ņemot vērā pieejamo skrejceļa kapacitāti. Kombinācijā ar kopīgu lēmumu pieņemšanu lidostas līmenī (Airport – Collaborative Decision Making (A-CDM)) pirmsizlidošanas pārvaldība samazina manevrēšanas laiku, uzlabo rādītājus tam, cik lielā mērā gaisa satiksmes plūsmas pārvaldība ievēro piešķirtās laika nišas (Air Traffic Flow Management-Slot (ATFM-Slot), kā arī optimizē izlidošanas laiku prognozējamību. Izlidošanas pārvaldības uzdevums ir maksimāli palielināt satiksmes plūsmu uz skrejceļa, izveidojot sekvenci ar vismazākajiem optimālajiem intervāliem.

A-CDM iesaistītās darbojošās ieinteresētās personas kopīgi izveido pirmsizlidošanas sekvences, ņemot vērā saskaņotos principus, kas piemērojami uz konkrētu kritēriju pamata (tādus kā gaidīšanas laiks pie skrejceļa, laika nišu ievērošana, izlidošanas maršruti, gaisa telpas lietotāju preferences, nakts laiks, kad lidojumi nav atļauti, stāvvietas/vārtu evakuācija ienākošiem gaisa kuģiem, nelabvēlīgi apstākļi, tostarp atledošana, faktiskā manevrēšanas/skrejceļa kapacitāte, pašreizējie šķēršļi u. c.).

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Izlidošanas pārvaldības (DMAN) un A-CDM sistēmām ir jābūt integrētam un tām jāatbalsta optimizēta pirmsizlidošanas sekvencēšana ar informācijas pārvaldības sistēmām gaisa telpas izmantotājiem (paredzētā bremžu paliktņu noņemšanas laika (TOBT) plūsma) un lidostai (kontekstuālo datu plūsma). |
| --- | --- |

—

Izlidošanas pārvaldības (DMAN) un A-CDM sistēmām ir jābūt integrētam un tām jāatbalsta optimizēta pirmsizlidošanas sekvencēšana ar informācijas pārvaldības sistēmām gaisa telpas izmantotājiem (paredzētā bremžu paliktņu noņemšanas laika (TOBT) plūsma) un lidostai (kontekstuālo datu plūsma).

| — | DMAN sistēmas izstrādā kopīgu sekvenci un sniedz gan TSAT, gan TTOT. TSAT un TTOT ņem vērā mainīgos manevrēšanas laikus, un tos atjaunina saskaņā ar faktisko gaisa kuģu pacelšanos; DMAN sistēmas gaisa satiksmes dispečeram nodrošina sarakstu ar TSAT un TTOT gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšanai. |
| --- | --- |

—

DMAN sistēmas izstrādā kopīgu sekvenci un sniedz gan TSAT, gan TTOT. TSAT un TTOT ņem vērā mainīgos manevrēšanas laikus, un tos atjaunina saskaņā ar faktisko gaisa kuģu pacelšanos; DMAN sistēmas gaisa satiksmes dispečeram nodrošina sarakstu ar TSAT un TTOT gaisa kuģu plūsmas ritma regulēšanai.

2.1.2.   Izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus

Izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus, ir ATM rīks, kas nosaka optimālos kustības uz zemes plānus (tādus kā manevrēšanas ceļu plāni) un kas ietver kustības notikumu aprēķinu un sekvencēšanu, kā arī resursu izmantošanas optimizāciju (piemēram, atledošanas zonas). Izlidošanas sekvenci uz skrejceļa optimizē saskaņā ar reālo satiksmes situāciju, kas atspoguļo jebkādas izmaiņas, kas notikušas pēc tam, kad gaisa kuģis ir aizbraucis no iekāpšanas vārtiem, vai manevru laikā līdz skrejceļam.

Uzlabotas kustības pa zemi vadības un kontroles sistēmas (A-SMGCS) nodrošina optimizētu manevrēšanas laiku un uzlabo pacelšanās laiku paredzamību, uzraugot reālo satiksmi uz zemes un izlidošanas pārvaldībā ņemot vērā atjauninātus manevrēšanas laikus.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | DMAN sistēmas ņem vērā mainīgos un atjauninātos manevrēšanas laikus, lai aprēķinātu TTOT un TSAT. Izstrādā saskarnes starp DMAN un A-SMGCS maršrutēšanu. |
| --- | --- |

—

DMAN sistēmas ņem vērā mainīgos un atjauninātos manevrēšanas laikus, lai aprēķinātu TTOT un TSAT. Izstrādā saskarnes starp DMAN un A-SMGCS maršrutēšanu.

| — | DMAN, kas integrē A-SMGCS šķēršļus, izmantojot digitālu sistēmu, tādu kā elektroniskas lidojuma joslas (Electronic Flight Strips – EFS), ar uzlabotu A-SMGCS maršrutēšanas funkciju, tiek integrētas lidojuma datu apstrādes sistēmās izlidošanas sekvencēšanai un maršrutēšanas aprēķiniem. |
| --- | --- |

—

DMAN, kas integrē A-SMGCS šķēršļus, izmantojot digitālu sistēmu, tādu kā elektroniskas lidojuma joslas (Electronic Flight Strips – EFS), ar uzlabotu A-SMGCS maršrutēšanas funkciju, tiek integrētas lidojuma datu apstrādes sistēmās izlidošanas sekvencēšanai un maršrutēšanas aprēķiniem.

| — | Izvērš A-SMGCS maršrutēšanas funkciju. |
| --- | --- |

—

Izvērš A-SMGCS maršrutēšanas funkciju.

2.1.3.   Laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam

Laikatkarīga distancēšana (Time-Based Separation – TBS) ir gaisa kuģu distancēšana sekvencē uz pieeju skrejceļam, izmantojot laika intervālus, nevis distanci. To var izmantot nolaišanās beigu posmā, ļaujot attēlot līdzvērtīgu distances informāciju dispečeram, ņemot vērā dominējošos vēja apstākļus. Radiolokācijas atdalīšanas minimumus un pēcstrūklas turbulences distancēšanas parametrus integrē TBS atbalsta rīkā, kas nodrošina vadību gaisa satiksmes dispečeram, lai nolaišanās beigu posmā darītu iespējamu gaisa kuģu distancēšanu laikā, ņemot vērā pretvēja efektu.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Lidojuma datu apstrādes un AMAN sistēmām ir jābūt sadarbspējīgām ar TBS atbalsta rīku un jābūt tādām, lai varētu pārslēgties starp laikā un attālumā balstītiem radara distancēšanas noteikumiem attiecībā uz pēcstrūklas turbulenci. |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes un AMAN sistēmām ir jābūt sadarbspējīgām ar TBS atbalsta rīku un jābūt tādām, lai varētu pārslēgties starp laikā un attālumā balstītiem radara distancēšanas noteikumiem attiecībā uz pēcstrūklas turbulenci.

| — | Dispečera darba vietā ir integrēts TBS atbalsta rīks ar drošības tīkliem gaisa satiksmes dispečera atbalstam, lai tas varētu aprēķināt TBS distanci, ievērojot minimālo radara atstatumu, izmantojot faktiskos glisādes vēja apstākļus. |
| --- | --- |

—

Dispečera darba vietā ir integrēts TBS atbalsta rīks ar drošības tīkliem gaisa satiksmes dispečera atbalstam, lai tas varētu aprēķināt TBS distanci, ievērojot minimālo radara atstatumu, izmantojot faktiskos glisādes vēja apstākļus.

| — | Vietējo meteoroloģisko (MET) informāciju par faktiskajiem glisādes vēja apstākļiem sniedz TBS atbalsta rīkam. |
| --- | --- |

—

Vietējo meteoroloģisko (MET) informāciju par faktiskajiem glisādes vēja apstākļiem sniedz TBS atbalsta rīkam.

| — | TBS atbalsta rīks nodrošina automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu par neatbilstīgu gaisa ātruma uzvedību nolaišanās beigu posmā, automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu par distancēšanas noteikumu pārkāpumiem un automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu gadījumā, ja kādam gaisa kuģim piešķirts nepareizs distancēšanas indikators. |
| --- | --- |

—

TBS atbalsta rīks nodrošina automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu par neatbilstīgu gaisa ātruma uzvedību nolaišanās beigu posmā, automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu par distancēšanas noteikumu pārkāpumiem un automātisku uzraudzību un trauksmes izziņošanu gadījumā, ja kādam gaisa kuģim piešķirts nepareizs distancēšanas indikators.

| — | TBS atbalsta rīks un saistītā dispečera darba vieta aprēķina distances indikatoru un to attēlo uz dispečera displejiem. |
| --- | --- |

—

TBS atbalsta rīks un saistītā dispečera darba vieta aprēķina distances indikatoru un to attēlo uz dispečera displejiem.

| — | Drošības tīkli, kas uztver automātiskos uzraudzības un trauksmes izziņošanas datus distancēšanas noteikumu pārkāpumu gadījumos, atbalsta TBS operācijas. |
| --- | --- |

—

Drošības tīkli, kas uztver automātiskos uzraudzības un trauksmes izziņošanas datus distancēšanas noteikumu pārkāpumu gadījumos, atbalsta TBS operācijas.

2.1.4.   Automatizēta palīdzība dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes

A-SMGCS maršrutēšanas un plānošanas funkcijas nodrošina automātisku manevrēšanas maršrutu ģenerēšanu, tostarp attiecīgo paredzamo manevrēšanas laiku un iespējamu konfliktu pārvaldību.

Pirms manevrēšanas maršrutu piešķiršanas gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem gaisa satiksmes dispečers manevrēšanas maršrutus var mainīt manuāli. Šie maršruti ir pieejami lidojuma datu apstrādes sistēmā.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | A-SMGCS maršrutēšanas un plānošanas funkcija aprēķina operatīvā ziņā visoptimālāko maršrutu, kas ir iespējami brīvs no konfliktiem, kas ļauj gaisa kuģim no stāvvietas nokļūt līdz skrejceļam, no skrejceļa līdz stāvvietai vai veikt jebkuru citu kustību uz zemes. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS maršrutēšanas un plānošanas funkcija aprēķina operatīvā ziņā visoptimālāko maršrutu, kas ir iespējami brīvs no konfliktiem, kas ļauj gaisa kuģim no stāvvietas nokļūt līdz skrejceļam, no skrejceļa līdz stāvvietai vai veikt jebkuru citu kustību uz zemes.

| — | Dispečera darba vietai jābūt tādai, ka gaisa satiksmes dispečers var pārvaldīt maršrutu trajektorijas uz zemes. |
| --- | --- |

—

Dispečera darba vietai jābūt tādai, ka gaisa satiksmes dispečers var pārvaldīt maršrutu trajektorijas uz zemes.

| — | Lidojuma datu apstrādes sistēmai jābūt tādai, kas spēj saņemt gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem piešķirtos plānotos un apstiprinātos maršrutus un pārvaldīt maršruta statusu visiem attiecīgajiem gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes sistēmai jābūt tādai, kas spēj saņemt gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem piešķirtos plānotos un apstiprinātos maršrutus un pārvaldīt maršruta statusu visiem attiecīgajiem gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem.

2.1.5.   Lidostas drošības tīkli

Lidostu drošības tīkli nodrošina konfliktu konstatāciju starp ATC atļaujām un gaisa kuģu brīdināšanu par tiem, kā arī par novirzīšanos no virszemes transportlīdzekļiem un gaisa kuģiem piemērotajām instrukcijām, procedūrām vai maršruta, kas varētu radīt sadursmes risku. Šā funkcionalitātes apakšvirziena piemērošanas joma aptver skrejceļu un lidlauka virsmas kustības zonu.

ATC atbalsta rīki lidlaukā nodrošina konfliktējošu ATC atļauju atklāšanu, ko veic ATC sistēma, pamatojoties uz datiem, kas ir zināmi, tostarp atļaujām, ko gaisa satiksmes dispečers devis gaisa kuģiem un virszemes transportlīdzekļiem, piešķirto skrejceļu un gaidīšanas punktu. Gaisa satiksmes dispečers visas atļaujas, kas dotas gaisa kuģiem vai virszemes transportlīdzekļiem, ievada ATC sistēmā, izmantojot digitālu sistēmu, tādu kā EFS.

Identificē dažādus konfliktējošu atļauju veidus (piemēram, starp gaidīšanu rindā un pacelšanos). Daži no tiem var būt balstīti vienīgi uz gaisa satiksmes dispečera ievadītajiem elementiem; citi var izmantot arī citus datus, tādus kā A-SMGCS uzraudzības dati.

Rīki, kas veido lidostas drošības tīklus, brīdina gaisa satiksmes dispečerus tad, ja gaisa kuģi un virszemes transportlīdzekļi novirzās no ATM instrukcijām, procedūrām vai maršruta. Elektroniski pieejamās gaisa satiksmes dispečera instrukcijas (ar digitālu sistēmu, tādu kā EFS) integrē ar citiem datiem, tādiem kā lidojuma trajektorija, uzraudzība, maršrutēšana, publicētie maršruti un procedūras. Šo datu integrācijai jāļauj sistēmai uzraudzīt informāciju un gadījumā, ja tiek konstatētas neatbilstības, par to brīdināt gaisa satiksmes dispečeru (piemēram, atpakaļ stumšana netiek atļauta).

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Lidostas drošības tīkli integrē A-SMGCS uzraudzības datus un dispečeru atļaujas attiecībā uz skrejceļiem; lidostas atbilstības uzraudzība integrē A-SMGCS virsmas kustību maršrutēšanu, uzraudzības datus un dispečeru maršrutēšanas atļaujas. |
| --- | --- |

—

Lidostas drošības tīkli integrē A-SMGCS uzraudzības datus un dispečeru atļaujas attiecībā uz skrejceļiem; lidostas atbilstības uzraudzība integrē A-SMGCS virsmas kustību maršrutēšanu, uzraudzības datus un dispečeru maršrutēšanas atļaujas.

| — | A-SMGCS ietver uzlabotu maršrutēšanas un plānošanas funkciju, kas minēta iepriekš 2.1.4. punktā, lai būtu iespējama atbilstības uzraudzības brīdinājumu darbība. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS ietver uzlabotu maršrutēšanas un plānošanas funkciju, kas minēta iepriekš 2.1.4. punktā, lai būtu iespējama atbilstības uzraudzības brīdinājumu darbība.

| — | A-SMGCS ietver funkciju attiecīgu trauksmes ziņojumu ģenerēšanai un izplatīšanai. Šie trauksmes ziņojumi jāīsteno kā papildu līmenis virs esošā A-SMGCS 2. līmeņa brīdinājumiem, nevis tie jāaizstāj. |
| --- | --- |

—

A-SMGCS ietver funkciju attiecīgu trauksmes ziņojumu ģenerēšanai un izplatīšanai. Šie trauksmes ziņojumi jāīsteno kā papildu līmenis virs esošā A-SMGCS 2. līmeņa brīdinājumiem, nevis tie jāaizstāj.

| — | Dispečera darba vieta ir viesotājs brīdinājumu un trauksmes ziņojumiem, izmantojot attiecīgu cilvēka–mašīnas saskarni, kas atbalsta arī trauksmes ziņojumu atcelšanu. |
| --- | --- |

—

Dispečera darba vieta ir viesotājs brīdinājumu un trauksmes ziņojumiem, izmantojot attiecīgu cilvēka–mašīnas saskarni, kas atbalsta arī trauksmes ziņojumu atcelšanu.

| — | Digitālās sistēmas, tādas kā EFS, integrē gaisa satiksmes dispečera dotās instrukcijas ar citiem datiem, tādiem kā lidojuma plāns, uzraudzība, maršrutēšana, publicētie maršruti un procedūras. |
| --- | --- |

—

Digitālās sistēmas, tādas kā EFS, integrē gaisa satiksmes dispečera dotās instrukcijas ar citiem datiem, tādiem kā lidojuma plāns, uzraudzība, maršrutēšana, publicētie maršruti un procedūras.

2.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

2.2.1.   ES un EBTA dalībvalstis

Izlidošanas pārvaldību, kas sinhronizēta ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu, izlidošanas pārvaldību, kas integrē kustības pārvaldības ierobežojumus uz zemes, automatizētu palīdzību dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes, kā arī lidostu drošības tīklus piemēro šādās lidostās:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | Paris-CDG |
| --- | --- |

—

Paris-CDG

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | London-Stansted |
| --- | --- |

—

London-Stansted

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Barcelona El Prat |
| --- | --- |

—

Barcelona El Prat

| — | Zurich Kloten
   (3) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten
   (3)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Brussels National |
| --- | --- |

—

Brussels National

| — | Oslo Gardermoen
   (4) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (4)

| — | Stockholm-Arlanda |
| --- | --- |

—

Stockholm-Arlanda

| — | Berlin Brandenburg Airport |
| --- | --- |

—

Berlin Brandenburg Airport

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Palma De Mallorca Son San Juan |
| --- | --- |

—

Palma De Mallorca Son San Juan

| — | Copenhagen Kastrup |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

| — | Nice Côte d'Azur |
| --- | --- |

—

Nice Côte d'Azur

Laikatkarīgu distancēšanu pieejas pēdējam posmam piemēro šādās lidostās:

| — | London-Heathrow |
| --- | --- |

—

London-Heathrow

| — | London-Gatwick |
| --- | --- |

—

London-Gatwick

| — | Paris-Orly |
| --- | --- |

—

Paris-Orly

| — | Milan-Malpensa |
| --- | --- |

—

Milan-Malpensa

| — | Frankfurt International |
| --- | --- |

—

Frankfurt International

| — | Madrid-Barajas |
| --- | --- |

—

Madrid-Barajas

| — | Amsterdam-Schiphol |
| --- | --- |

—

Amsterdam-Schiphol

| — | Munich Franz Josef Strauss |
| --- | --- |

—

Munich Franz Josef Strauss

| — | Rome-Fiumicino |
| --- | --- |

—

Rome-Fiumicino

| — | Zurich Kloten
   (5) |
| --- | --- |

—

Zurich Kloten
   (5)

| — | Düsseldorf International |
| --- | --- |

—

Düsseldorf International

| — | Oslo Gardermoen
   (6) |
| --- | --- |

—

Oslo Gardermoen
   (6)

| — | Manchester Ringway |
| --- | --- |

—

Manchester Ringway

| — | Copenhagen Kastrup |
| --- | --- |

—

Copenhagen Kastrup

| — | Vienna Schwechat |
| --- | --- |

—

Vienna Schwechat

| — | Dublin |
| --- | --- |

—

Dublin

2.2.2.   Citas trešās valstis

Visus šajā punktā minētos funkcionalitātes apakšvirzienus piemēro Stambulas Ataturk lidostā.

2.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotie datumi

ATS sniedzējiem un lidostu ekspluatantiem, kas nodrošina pakalpojumus lidostās, kā minēts 2.2. punktā, jāpiemēro:

| — | ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība no 2021. gada 1. janvāra,

| — | izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus, – no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

izlidošanas pārvaldība, kas integrē virsmas pārvaldības ierobežojumus, – no 2021. gada 1. janvāra,

| — | laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam – no 2024. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam – no 2024. gada 1. janvāra,

| — | automatizēta palīdzība dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes – no 2024. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

automatizēta palīdzība dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes – no 2024. gada 1. janvāra,

| — | lidostu drošības tīkli – no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

lidostu drošības tīkli – no 2021. gada 1. janvāra.

2.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziens “lidostu integrācija un caurlaidspēja” ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja mērķa lidostās īstenošana notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un procedūrās ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Šai ieguldījumu sinhronizācijai jānotiek, iesaistoties vairākiem lidostu ekspluatantiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē, jo sevišķi starp piegādes nozari un standartizācijas iestādēm.

2.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Ir vajadzīgi šādi priekšnoteikumi:

| — | digitālās sistēmas, tādas kā EFS, A-CDM un sākotnējā DMAN, ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizētai izlidošanas pārvaldībai, |
| --- | --- |

—

digitālās sistēmas, tādas kā EFS, A-CDM un sākotnējā DMAN, ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizētai izlidošanas pārvaldībai,

| — | digitālās sistēmas, tādas kā EFS, sākotnējā DMAN un A-SMGCS 1. & 2. līmenis, izlidošanas pārvaldībai, kas integrē pārvaldības ierobežojumus uz zemes, |
| --- | --- |

—

digitālās sistēmas, tādas kā EFS, sākotnējā DMAN un A-SMGCS 1. & 2. līmenis, izlidošanas pārvaldībai, kas integrē pārvaldības ierobežojumus uz zemes,

| — | digitālās sistēmas, tādas kā EFS, TBS distancēšanai, |
| --- | --- |

—

digitālās sistēmas, tādas kā EFS, TBS distancēšanai,

| — | digitālās sistēmas, tādas kā EFS un A-SMGCS 1. & 2. līmenis, automatizētai palīdzībai dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes, |
| --- | --- |

—

digitālās sistēmas, tādas kā EFS un A-SMGCS 1. & 2. līmenis, automatizētai palīdzībai dispečeram kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes,

| — | digitālās sistēmas, tādas kā EFS un A-SMGCS novērošana, lidostu drošības tīkliem. |
| --- | --- |

—

digitālās sistēmas, tādas kā EFS un A-SMGCS novērošana, lidostu drošības tīkliem.

2.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | Savstarpējas atkarības ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem nav. |
| --- | --- |

—

Savstarpējas atkarības ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem nav.

| — | Funkcionalitātes apakšvirzienus “ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība” un “laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam” var piemērot neatkarīgi no citiem funkcionalitātes apakšvirzieniem; lai piemērotu funkcionalitātes apakšvirzienus “izlidošanas pārvaldība, kas integrē pārvaldības ierobežojumus uz zemes,” un “lidostu drošības tīkli”, ir jābūt pieejamam funkcionalitātes apakšvirzienam “automatizēta palīdzība dispečeriem kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes” (A-SMGCS level 2+). |
| --- | --- |

—

Funkcionalitātes apakšvirzienus “ar pirmsizlidošanas sekvencēšanu sinhronizēta izlidošanas pārvaldība” un “laikatkarīga distancēšana pieejas pēdējam posmam” var piemērot neatkarīgi no citiem funkcionalitātes apakšvirzieniem; lai piemērotu funkcionalitātes apakšvirzienus “izlidošanas pārvaldība, kas integrē pārvaldības ierobežojumus uz zemes,” un “lidostu drošības tīkli”, ir jābūt pieejamam funkcionalitātes apakšvirzienam “automatizēta palīdzība dispečeriem kustības plānošanai un maršrutēšanai uz zemes” (A-SMGCS level 2+).

3.   ELASTĪGA GAISA TELPAS PĀRVALDĪBA UN BRĪVAS IZVĒLES MARŠRUTS

Kombinēta elastīgas gaisa telpas pārvaldības un brīvas izvēles maršruta piemērošana ļauj gaisa telpas izmantotājiem lidot iespējami tuvu trajektorijai, kam tie dod priekšroku, nesaskaroties ar ierobežojumiem, ko uzliek neelastīgas gaisa telpas struktūras vai neelastīgi maršrutu tīkli. Ar šādu kombinētu piemērošanu operācijas, kurām vajadzīga distancēšana, piemēram, militārās mācības, ir drošas un elastīgas, un to ietekme uz citiem gaisa telpas izmantotājiem ir minimāla.

Šo funkcionalitātes virzienu veido divi apakšvirzieni:

| — | gaisa telpas pārvaldība un uzlabots elastīgs gaisa telpas izmantojums, |
| --- | --- |

—

gaisa telpas pārvaldība un uzlabots elastīgs gaisa telpas izmantojums,

| — | brīvas izvēles maršruts. |
| --- | --- |

—

brīvas izvēles maršruts.

3.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

3.1.1.   Gaisa telpas pārvaldība un uzlabots elastīgs gaisa telpas izmantojums

Gaisa telpas pārvaldības (ASM) un uzlabota elastīga gaisa telpas izmantojuma (A-FUA) mērķis ir dot iespēju elastīgākā veidā pārvaldīt gaisa telpas rezervācijas, atbildot uz gaisa telpas izmantotāju prasībām. Ar gaisa telpas statusa izmaiņām ir jādalās ar visiem attiecīgajiem izmantotājiem, jo īpaši tīkla pārvaldītāju, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un gaisa telpas izmantotājiem (lidojumu operāciju centru (Flight Operations Centre – FOC)/spārnu operāciju centru (Wing Operations Centre – WOC)). ASM procedūrām un procesiem ir jābūt pielāgotiem tādai videi, kur gaisa telpu pārvalda dinamiski, neizmantojot fiksēto maršrutu tīklu.

Dalīšanās ar datiem tiks uzlabota, jo būs pieejamas gaisa telpas struktūras, kas atbalsta dinamiskāku ASM un brīvas izvēles maršruta gaisa telpas (FRA) piemērošanu. FRA ir horizontāli un vertikāli definēta gaisa telpa, kas atļauj brīvu maršrutēšanu ar ieejas/izejas parametru kopumu. Šajā gaisa telpā lidojumi paliek gaisa satiksmes vadības kontrolē.

ASM risinājumi atbalsta visus gaisa telpas izmantotājus, tostarp ļauj grupēt FRA, nosacīto maršrutu (Conditional Route – CDR) un publicēto tiešo maršrutēšanu (Direct Routing – DCT). Šie ASM risinājumi jābalsta uz prognozēto pieprasījumu, kas saņemts no vietējās gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldības (Air Traffic Flow and Capacity Management – ATFCM) funkcijas un/vai tīkla pārvaldītāja.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | ASM atbalsta sistēmas atbalsta pastāvošos fiksētos un nosacītos maršrutu tīklus, kā arī DCT, FRA un elastīgas sektora konfigurācijas; sistēma spēj atbildēt uz mainīgajām gaisa telpas prasībām; tīkla darbības plānu (Network Operations Plan – NOP) var uzlabot ar kopīgu lēmumu pieņemšanas procesu, kurā piedalās visas darbojošās ieinteresētās personas. Sistēma atbalsta pārrobežu darbības, kas ļauj kopīgi izmantot atsevišķas gaisa telpas, neraugoties uz valstu robežām. |
| --- | --- |

—

ASM atbalsta sistēmas atbalsta pastāvošos fiksētos un nosacītos maršrutu tīklus, kā arī DCT, FRA un elastīgas sektora konfigurācijas; sistēma spēj atbildēt uz mainīgajām gaisa telpas prasībām; tīkla darbības plānu (Network Operations Plan – NOP) var uzlabot ar kopīgu lēmumu pieņemšanas procesu, kurā piedalās visas darbojošās ieinteresētās personas. Sistēma atbalsta pārrobežu darbības, kas ļauj kopīgi izmantot atsevišķas gaisa telpas, neraugoties uz valstu robežām.

| — | Gaisa telpas konfigurācijas ir pieejamas, izmantojot tīkla pārvaldītāja sistēmas, kurās ietilpst atjauninātās un paredzētās gaisa telpas konfigurācijas, lai gaisa telpas izmantotāji varētu iesniegt un grozīt savus lidojuma plānus, pamatojoties uz aktualizētu un precīzu informāciju. |
| --- | --- |

—

Gaisa telpas konfigurācijas ir pieejamas, izmantojot tīkla pārvaldītāja sistēmas, kurās ietilpst atjauninātās un paredzētās gaisa telpas konfigurācijas, lai gaisa telpas izmantotāji varētu iesniegt un grozīt savus lidojuma plānus, pamatojoties uz aktualizētu un precīzu informāciju.

| — | ATC sistēma atbalsta elastīgu sektoru konfigurāciju, lai atbilstīgi NOP prasībām varētu optimizēt to izmērus un ekspluatācijas laikus. |
| --- | --- |

—

ATC sistēma atbalsta elastīgu sektoru konfigurāciju, lai atbilstīgi NOP prasībām varētu optimizēt to izmērus un ekspluatācijas laikus.

| — | Sistēma ļauj pastāvīgi izvērtēt gaisa telpas konfigurācijas izmaiņu ietekmi uz tīklu. |
| --- | --- |

—

Sistēma ļauj pastāvīgi izvērtēt gaisa telpas konfigurācijas izmaiņu ietekmi uz tīklu.

| — | ATC sistēmas var pareizi attēlot konfigurējamas gaisa telpas rezervācijas aktivēšanu un deaktivēšanu, kā arī izmaiņas gaisa telpas apjomā no fiksēta maršrutu tīkla uz FRA. |
| --- | --- |

—

ATC sistēmas var pareizi attēlot konfigurējamas gaisa telpas rezervācijas aktivēšanu un deaktivēšanu, kā arī izmaiņas gaisa telpas apjomā no fiksēta maršrutu tīkla uz FRA.

| — | Lidojuma plāna apstrādes sistēmu (Flight Plan Processing System – IFPS) groza, lai atspoguļotu izmaiņas gaisa telpas definējumā un maršrutos, tā, lai ATC sistēmā būtu pieejami maršruti, informācija par lidojuma norisi un cita saistītā informācija. |
| --- | --- |

—

Lidojuma plāna apstrādes sistēmu (Flight Plan Processing System – IFPS) groza, lai atspoguļotu izmaiņas gaisa telpas definējumā un maršrutos, tā, lai ATC sistēmā būtu pieejami maršruti, informācija par lidojuma norisi un cita saistītā informācija.

| — | Starp ASM, ATFCM un ATC sistēmām ir jābūt drošai saskarnei, kas ļautu sniegt aeronavigācijas pakalpojumus, pamatojoties uz kopīgu izpratni par gaisa telpu un satiksmes vidi. ATC sistēmas pielāgo šim funkcionalitātes virzienam tik lielā mērā, cik nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punktam. |
| --- | --- |

—

Starp ASM, ATFCM un ATC sistēmām ir jābūt drošai saskarnei, kas ļautu sniegt aeronavigācijas pakalpojumus, pamatojoties uz kopīgu izpratni par gaisa telpu un satiksmes vidi. ATC sistēmas pielāgo šim funkcionalitātes virzienam tik lielā mērā, cik nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punktam.

| — | Centralizētas aeronavigācijas informācijas pakalpojumu (AIS) sistēmas, tādas kā Eiropas AIS datubāze (EAD), laikus sniedz vides datus par elastīgām gaisa telpas struktūrām visām darbojošajām ieinteresētajām personām. Tas dod iespēju veikt plānošanu, pamatojoties uz precīzu informāciju, kas saistīta ar plānoto operāciju laiku. Vietējās AIS sistēmas iespējo šo funkciju un ļauj augšuplādēt izmaiņas, kas ieviesušās vietējos datos. |
| --- | --- |

—

Centralizētas aeronavigācijas informācijas pakalpojumu (AIS) sistēmas, tādas kā Eiropas AIS datubāze (EAD), laikus sniedz vides datus par elastīgām gaisa telpas struktūrām visām darbojošajām ieinteresētajām personām. Tas dod iespēju veikt plānošanu, pamatojoties uz precīzu informāciju, kas saistīta ar plānoto operāciju laiku. Vietējās AIS sistēmas iespējo šo funkciju un ļauj augšuplādēt izmaiņas, kas ieviesušās vietējos datos.

| — | Darbojošās ieinteresētās personas spēj rīkoties saskarnē ar NOP, kā norādīts 4. punktā. Saskarnes definē tā, lai būtu iespējama dinamisku datu nosūtīšana darbojošos ieinteresēto personu sistēmām, kā arī lai šīs ieinteresētās personas varētu pārsūtīt informāciju precīzi un laikus. Šo ieinteresēto personu sistēmas jāmaina tā, lai šādas saskarnes būtu atļautas. |
| --- | --- |

—

Darbojošās ieinteresētās personas spēj rīkoties saskarnē ar NOP, kā norādīts 4. punktā. Saskarnes definē tā, lai būtu iespējama dinamisku datu nosūtīšana darbojošos ieinteresēto personu sistēmām, kā arī lai šīs ieinteresētās personas varētu pārsūtīt informāciju precīzi un laikus. Šo ieinteresēto personu sistēmas jāmaina tā, lai šādas saskarnes būtu atļautas.

3.1.2.   Brīvas izvēles maršruts

Brīvas izvēles maršrutu var izvērst, gan izmantojot tiešās maršrutēšanas gaisa telpu, gan izmantojot FRA. Tiešās maršrutēšanas gaisa telpa ir gaisa telpa, kas definēta horizontāli un vertikāli ar ieejas/izejas nosacījumu kopumu un attiecībā uz kuru ir pieejami publicēti tiešie maršruti. Šajā gaisa telpā lidojumi paliek gaisa satiksmes vadības kontrolē. Lai atvieglinātu laicīgu īstenošanu pirms izvēršanas mērķa datuma, kas norādīts 3.3. punktā, brīvās izvēles maršrutu noteiktos periodos var īstenot ierobežotos veidos. Nosaka procedūras pārejai starp brīvās izvēles maršruta un fiksēta maršruta operācijām. Sākotnējā brīvās izvēles maršruta īstenošana var notikt uz strukturāli ierobežota pamata, piemēram, ierobežojot pieejamos ieejas/izejas punktus konkrētām satiksmes plūsmām, publicējot DCT, kas, savukārt, ļaus gaisa telpas izmantotājiem sagatavot savus lidojuma plānus, pamatojoties uz šiem publicētajiem DCT (tiešās izvēles maršrutiem). Uz DCT pieejamību var attiecināt satiksmes pieprasījuma un/vai laika ierobežojumus. FRA īstenošana, pamatojoties uz DCT, var ļaut likvidēt ATS maršrutu tīklu. FRA un DCT publicē aeronavigācijas publikācijās atbilstoši kārtībai, kas aprakstīta tīkla pārvaldnieka Eiropas maršrutu tīkla uzlabošanas plānā.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Tīkla pārvaldības sistēmas īsteno:






  — | lidojuma plānu apstrādi un DCT un FRA pārbaudi, |
| --- | --- | --- |

—

Tīkla pārvaldības sistēmas īsteno:

—

lidojuma plānu apstrādi un DCT un FRA pārbaudi,

| — | IFPS maršrutēšanas priekšlikumus, kuru pamatā ir FRA, |
| --- | --- |

—

IFPS maršrutēšanas priekšlikumus, kuru pamatā ir FRA,

| — | dinamisku maršruta maiņu, |
| --- | --- |

—

dinamisku maršruta maiņu,

| — | ATFCM plānošanu un izpildi FRA, |
| --- | --- |

—

ATFCM plānošanu un izpildi FRA,

| — | satiksmes slodzes aprēķinu un pārvaldību. |
| --- | --- |

—

satiksmes slodzes aprēķinu un pārvaldību.

| — | ATC sistēmas īsteno turpmāko:






  — | lidojuma datu apstrādes sistēmu, tostarp HMI, lai pārvaldītu trajektoriju/lidojuma plānošanu, neatsaucoties uz neelastīgu ATS tīklu, |
| --- | --- | --- |

—

ATC sistēmas īsteno turpmāko:

—

lidojuma datu apstrādes sistēmu, tostarp HMI, lai pārvaldītu trajektoriju/lidojuma plānošanu, neatsaucoties uz neelastīgu ATS tīklu,

| — | lidojumu plānošanas sistēmas FRA un pārrobežu operāciju atbalstam, |
| --- | --- |

—

lidojumu plānošanas sistēmas FRA un pārrobežu operāciju atbalstam,

| — | ASM/ATFCM, lai pārvaldītu FRA, |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM, lai pārvaldītu FRA,

| — | attiecībā uz FRA – vidēja termiņa konfliktu noteikšana (Medium Term Conflict Detection – MTCD), tostarp konfliktu konstatācijas rīki (Conflict Detection Tools – CDT), konfliktu risināšanas asistents (Conflict Resolution Assistant – CORA), atbilstības kontrole un APW dinamiskiem gaisa telpas apjomiem/sektoriem; trajektoriju prognozēšanai un konfliktu novēršanai jābūt sadarbspējīgai ar automatizētu MTCD rīku, kas pielāgots operācijām FRA gaisa telpā un vajadzības gadījumā uz DCT. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz FRA – vidēja termiņa konfliktu noteikšana (Medium Term Conflict Detection – MTCD), tostarp konfliktu konstatācijas rīki (Conflict Detection Tools – CDT), konfliktu risināšanas asistents (Conflict Resolution Assistant – CORA), atbilstības kontrole un APW dinamiskiem gaisa telpas apjomiem/sektoriem; trajektoriju prognozēšanai un konfliktu novēršanai jābūt sadarbspējīgai ar automatizētu MTCD rīku, kas pielāgots operācijām FRA gaisa telpā un vajadzības gadījumā uz DCT.

| — | ATC sistēmas var saņemt un izmantot atjauninātus lidojuma datus, ko pārraida gaisa kuģis (ADS-C EPP), ja ir pieejama datu posma funkcionalitāte. |
| --- | --- |

—

ATC sistēmas var saņemt un izmantot atjauninātus lidojuma datus, ko pārraida gaisa kuģis (ADS-C EPP), ja ir pieejama datu posma funkcionalitāte.

| — | Gaisa telpas izmantotāju sistēmas piemēro lidojumu plānošanas sistēmas, lai pārvaldītu dinamiska sektora konfigurāciju un FRA. |
| --- | --- |

—

Gaisa telpas izmantotāju sistēmas piemēro lidojumu plānošanas sistēmas, lai pārvaldītu dinamiska sektora konfigurāciju un FRA.

| — | Lidojuma datu apstrādes sistēma (Flight Data Processing System – FDPS) atbalsta FRA, DCT un A-FUA. |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes sistēma (Flight Data Processing System – FDPS) atbalsta FRA, DCT un A-FUA.

| — | Dispečera darba vieta vajadzības gadījumā atbalsta ekspluatācijas vides. |
| --- | --- |

—

Dispečera darba vieta vajadzības gadījumā atbalsta ekspluatācijas vides.

3.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Funkcionalitātes virzienu “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” nodrošina un piemēro gaisa telpā, par kuru ir atbildīgas dalībvalstis 310. lidojuma līmenī un virs tā ICAO EUR reģionā.

3.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotie datumi

Tīkla pārvaldītājs, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un gaisa telpas izmantotāji piemēro:

| — | DCT – no 2018. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

—

DCT – no 2018. gada 1. janvāra,

| — | FRA – no 2022. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

FRA – no 2022. gada 1. janvāra.

3.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziens “elastīga gaisa telpas pārvaldība un brīvas izvēles maršruts” ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja īstenošana plašā ģeogrāfiskā tvērumā, kas attiecas uz zināmu skaitu ieinteresēto personu, notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un procedūrās ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Šo ieguldījumu sinhronizācijai jānotiek, iesaistoties daudziem civilās/militārās jomas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem un tīkla pārvaldītājam. Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē, jo sevišķi starp piegādes nozari.

3.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Šim funkcionalitātes virzienam priekšnoteikumu nav.

3.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | Kad vien FRA un DCT ir pieejamas, tās atbalsta tīkla pārvaldītājs un SWIM sistēmas, kas minētas 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

—

Kad vien FRA un DCT ir pieejamas, tās atbalsta tīkla pārvaldītājs un SWIM sistēmas, kas minētas 4. un 5. punktā.

4.   TĪKLA KOPĪGA PĀRVALDĪBA

Tīkla kopīga pārvaldība uzlabo Eiropas ATM tīkla veiktspēju, jo īpaši kapacitāti un lidojumu efektivitāti, jo notiek apmaiņa ar informāciju par trajektoriju, šī informācija tiek grozīta un pārvaldīta. Plūsmas pārvaldībai ir jāvirzās uz kooperatīvas satiksmes pārvaldības (Cooperative Traffic Management – CTM) vidi, optimizējot satiksmes novirzīšanu sektoros un uz lidostām, kā arī vajadzīgos gaisa satiksmes plūsmas un kapacitātes pārvaldības (ATFCM) pasākumus.

Šo funkcionalitātes virzienu veido četri apakšvirzieni:

| — | uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi, |
| --- | --- |

—

uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi,

| — | kopīgs NOP, |
| --- | --- |

—

kopīgs NOP,

| — | pacelšanās laika aprēķināšana attiecībā pret mērķa laikiem ATFCM nolūkos, |
| --- | --- |

—

pacelšanās laika aprēķināšana attiecībā pret mērķa laikiem ATFCM nolūkos,

| — | automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma analīzei. |
| --- | --- |

—

automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma analīzei.

4.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

4.1.1.   Uzlaboti īstermiņa ATFCM pasākumi

Kapacitātes taktiska pārvaldība, izmantojot īstermiņa ATFCM pasākumus, nodrošina ciešu un rezultatīvu koordināciju starp ATC un tīkla pārvaldības funkciju. Kapacitātes taktiska pārvaldība piemēro STAM, izmantojot kooperatīvu lēmumu pieņemšanas procesu plūsmas pārvaldībai pirms lidojuma ienākšanas sektorā.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | ATFCM plānošanu tīkla līmenī pārvalda tīkla pārvaldītājs, bet vietējā līmenī – plūsmas pārvaldības pozīcija, lai atbalstītu “degpunktu” noteikšanu, STAM izpildi, tīkla novērtējumu un pastāvīgu tīkla darbības uzraudzību; ATFCM plānošanu tīkla līmenī koordinē ar plānošanu vietējā līmenī. |
| --- | --- |

—

ATFCM plānošanu tīkla līmenī pārvalda tīkla pārvaldītājs, bet vietējā līmenī – plūsmas pārvaldības pozīcija, lai atbalstītu “degpunktu” noteikšanu, STAM izpildi, tīkla novērtējumu un pastāvīgu tīkla darbības uzraudzību; ATFCM plānošanu tīkla līmenī koordinē ar plānošanu vietējā līmenī.

4.1.2.   Kopīgs NOP

Tīkla pārvaldītājs īsteno kopīgu NOP, ko veido intensīvāka NOP un lidostas ekspluatācijas plāna (AOP) informācijas integrācija. Kopīgais NOP jāatjaunina ar datu apmaiņu starp tīkla pārvaldītāju un darbojošos ieinteresēto personu sistēmām, lai aptvertu visu trajektorijas dzīves ciklu un vajadzības gadījumā atspoguļotu prioritātes. NOP jāintegrē ierobežojumi lidostu konfigurācijas jomā un informācija par meteoroloģiskajiem apstākļiem un gaisa telpu. Ar lidostām saistītie ierobežojumi, kad vien tie pieejami, jāsagatavo, vadoties pēc AOP. ATFCM plānotos laikus var izmantot kā aprēķina elementu ienākošo lidojumu sekvencēšanai. Plānoto ierašanās laiku (Target Time for Arrival) atvasina no AOP, ja vien tas ir pieejams un ja tas ir vajadzīgs satiksmes sekvencēšanai. Kad ATFCM izmanto plānotos laikus, lai risinātu lidostu noslogotības problēmas, šos plānotos laikus ATFCM koordinācijas procesu ietvaros var rindot AOP. Plānotos laikus izmanto arī tādēļ, lai atbalstītu lidostas ienākošās satiksmes sekvencēšanas procesus maršruta fāzē. Integrētām lidostas konfigurācijām un meteoroloģisko apstākļu un gaisa telpas informācijai jābūt tādām, ko var lasīt un grozīt darbojošās ieinteresētās personas, kas piedalās tīkla pārvaldībā un ekspluatācijā.

Kopīga NOP izstrāde jāorientē uz to, vai ir pieejami dalītie dati par operatīvo plānošanu un reālā laika dati.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Darbojošām ieinteresētajām personām nodrošina piekļuvi datiem, kuri tām vajadzīgi, veicot vaicājumus NOP. |
| --- | --- |

—

Darbojošām ieinteresētajām personām nodrošina piekļuvi datiem, kuri tām vajadzīgi, veicot vaicājumus NOP.

| — | Darbojošos ieinteresēto personu zemes sistēmas pielāgo tā, lai tās varētu darboties saskarnē ar tīkla pārvaldības sistēmām. AOP sistēmas darbojas saskarnē ar NOP sistēmām, lai īstenotu kopīgo NOP. |
| --- | --- |

—

Darbojošos ieinteresēto personu zemes sistēmas pielāgo tā, lai tās varētu darboties saskarnē ar tīkla pārvaldības sistēmām. AOP sistēmas darbojas saskarnē ar NOP sistēmām, lai īstenotu kopīgo NOP.

| — | Saskarni starp darbojošos ieinteresēto personu sistēmām un tīkla pārvaldības sistēmām īsteno, izmantojot informācijas pārvaldības sistēmas mērogā (SWIM) pakalpojumus, tiklīdz tie pieejami. |
| --- | --- |

—

Saskarni starp darbojošos ieinteresēto personu sistēmām un tīkla pārvaldības sistēmām īsteno, izmantojot informācijas pārvaldības sistēmas mērogā (SWIM) pakalpojumus, tiklīdz tie pieejami.

4.1.3.   Pacelšanās laika aprēķināšana attiecībā pret mērķa laikiem ATFCM nolūkos

Plānotos laikus (Target Times – TT) piemēro atsevišķiem lidojumiem ATFCM nolūkos, lai pārvaldītu ATFCM noslogojuma punktā nevis vienīgi izlidošanas punktā. Ja plānotie ielidošanas laiki (Target Times of Arrival – TTA) ir pieejami, tos atvasina no lidostas ekspluatācijas plāna (AOP). TTA izmanto, lai atbalstītu ienākošās satiksmes sekvencēšanas procesu maršruta fāzē.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Tīkla pārvaldītāja sistēmas atbalsta dalīšanos ar plānoto laiku. Sistēmas var pielāgot aprēķinātos pacelšanās laikus (Calculated Take-off Times – CTOT), pamatojoties uz uzlabotiem TTA laikiem, par kuriem panākta vienošanās galamērķa lidostā; TTA integrē AOP plānā NOP tālākai uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Tīkla pārvaldītāja sistēmas atbalsta dalīšanos ar plānoto laiku. Sistēmas var pielāgot aprēķinātos pacelšanās laikus (Calculated Take-off Times – CTOT), pamatojoties uz uzlabotiem TTA laikiem, par kuriem panākta vienošanās galamērķa lidostā; TTA integrē AOP plānā NOP tālākai uzlabošanai.

| — | Lidojuma datu apstrādes sistēmas var būt vajadzīgs pielāgot, lai apstrādātu lejupēji (no gaisa kuģa uz zemi) nosūtītus trajektorijas datus (ADS-C EPP). |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes sistēmas var būt vajadzīgs pielāgot, lai apstrādātu lejupēji (no gaisa kuģa uz zemi) nosūtītus trajektorijas datus (ADS-C EPP).

4.1.4.   Automatizēts atbalsts satiksmes kompleksuma analīzei

Informāciju par plānotajām trajektorijām, informāciju par tīklu un analītiskos datus, kas reģistrēti no iepriekšējām operācijām, izmanto, lai paredzētu satiksmes kompleksitāti un iespējamās pārslogojuma situācijas, tādējādi gan vietējā, gan tīkla līmenī ļaujot piemērot riska mazināšanas stratēģijas.

Pagarināto lidojuma plānu (Extended Flight Plan – EFPL) izmanto, lai uzlabotu informācijas par paredzētajām trajektorijām kvalitāti, tādējādi uzlabojot lidojumu plānošanu un kompleksitātes analīzes.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Tīkla pārvaldītāja sistēmas jāpielāgo elastīgām gaisa telpas struktūrām un maršrutu konfigurācijai, kas ļauj pārvaldīt satiksmes noslogojumu un kompleksitāti sadarbīgā veidā plūsmas pārvaldības pozīcijas un tīkla līmenī. |
| --- | --- |

—

Tīkla pārvaldītāja sistēmas jāpielāgo elastīgām gaisa telpas struktūrām un maršrutu konfigurācijai, kas ļauj pārvaldīt satiksmes noslogojumu un kompleksitāti sadarbīgā veidā plūsmas pārvaldības pozīcijas un tīkla līmenī.

| — | Lidojuma datu apstrādes sistēmas darbojas saskarnē ar NOP. |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes sistēmas darbojas saskarnē ar NOP.

| — | Lidojumu plānošanas sistēmas atbalsta EFPL, un tīkla pārvaldnieka sistēmas ir tādas, kas var apstrādāt EFPL. |
| --- | --- |

—

Lidojumu plānošanas sistēmas atbalsta EFPL, un tīkla pārvaldnieka sistēmas ir tādas, kas var apstrādāt EFPL.

| — | Informācija, kas sniegta ar maršrutu pieejamības dokumentu (Route Availability Document – RAD), un maršruta profilu modulācijas ierobežojums (Profile Tuning Restriction – PTR) ir jāsaskaņo, izmantojot Eiropas maršrutu tīkla projekta (European Route Network Design) un tīkla pārvaldnieka ATFM funkciju kopīgas lēmumu pieņemšanas (CDM) procesu, tādā veidā, lai lidojumu plānošanas sistēmu sniedzēji varētu ģenerēt tādu lidojumu plānu maršrutēšanu, kas tiks apstiprināti ar visefektīvāko trajektoriju. |
| --- | --- |

—

Informācija, kas sniegta ar maršrutu pieejamības dokumentu (Route Availability Document – RAD), un maršruta profilu modulācijas ierobežojums (Profile Tuning Restriction – PTR) ir jāsaskaņo, izmantojot Eiropas maršrutu tīkla projekta (European Route Network Design) un tīkla pārvaldnieka ATFM funkciju kopīgas lēmumu pieņemšanas (CDM) procesu, tādā veidā, lai lidojumu plānošanas sistēmu sniedzēji varētu ģenerēt tādu lidojumu plānu maršrutēšanu, kas tiks apstiprināti ar visefektīvāko trajektoriju.

| — | ASM/ATFCM rīkus izmanto, lai pārvaldītu dažādu gaisa telpu pieejamību un sektoru kapacitāti, tostarp A-FUA (kā aprakstīts 3. punktā), maršrutu pieejamības dokumenta (RAD) pielāgošanu un STAM. |
| --- | --- |

—

ASM/ATFCM rīkus izmanto, lai pārvaldītu dažādu gaisa telpu pieejamību un sektoru kapacitāti, tostarp A-FUA (kā aprakstīts 3. punktā), maršrutu pieejamības dokumenta (RAD) pielāgošanu un STAM.

4.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

EATMN tīklā izvērš tīkla kopīgu pārvaldību. ATC centros dalībvalstīs, kur civilās/militārās operācijas nav integrētas (7), tīkla kopīgu pārvaldību izvērš tādā mērā, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punkts.

4.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotais datums

Darbojošās ieinteresētās personas un tīkla pārvaldītājs tīkla kopīgu pārvaldību piemēro, sākot ar 2022. gada 1. janvāri.

4.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziens “tīkla kopīga pārvaldība” ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja īstenošana plašā ģeogrāfiskā tvērumā, kas attiecas uz zināmu skaitu ieinteresēto personu, notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un procedūrās ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Šo ieguldījumu sinhronizācijai jānotiek, iesaistoties daudziem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un tīkla pārvaldītājam. Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē (jo īpaši starp piegādes nozari un standartizācijas iestādēm).

4.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Šim funkcionalitātes virzienam priekšnoteikumu nav. Pirmā pastāvošā STAM īstenošanas fāze atvieglina šā ATM funkcionalitātes virziena operatīvo integrāciju pastāvošās sistēmās.

4.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | Tīkla pārvaldības sistēmas izmanto AMAN, kā paredzēts 1. punktā. |
| --- | --- |

—

Tīkla pārvaldības sistēmas izmanto AMAN, kā paredzēts 1. punktā.

| — | AOP sistēma – ja pieejama – izmanto DMAN, kā paredzēts 2. punktā. |
| --- | --- |

—

AOP sistēma – ja pieejama – izmanto DMAN, kā paredzēts 2. punktā.

| — | Tīkla pārvaldības sistēmas atbalsta elastīgu gaisa telpas izmantojumu un brīvas izvēles maršrutu, kā paredzēts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

Tīkla pārvaldības sistēmas atbalsta elastīgu gaisa telpas izmantojumu un brīvas izvēles maršrutu, kā paredzēts 3. punktā.

| — | Prasības, ko piemēro informācijas apmaiņai, izmanto SWIM, kā paredzēts 5. punktā, tiklīdz tā [SWIM] pieejama. |
| --- | --- |

—

Prasības, ko piemēro informācijas apmaiņai, izmanto SWIM, kā paredzēts 5. punktā, tiklīdz tā [SWIM] pieejama.

| — | NOP plānos TTO/TTA atbalstam iestrādā sakaru kanāla “gaiss–zeme” informāciju par trajektoriju, kā paredzēts 6. punktā, ja šāda informācija pieejama. |
| --- | --- |

—

NOP plānos TTO/TTA atbalstam iestrādā sakaru kanāla “gaiss–zeme” informāciju par trajektoriju, kā paredzēts 6. punktā, ja šāda informācija pieejama.

5.   SĀKOTNĒJĀ INFORMĀCIJAS PĀRVALDĪBA SISTĒMAS MĒROGĀ

Informācijas pārvaldība sistēmas mērogā (System Wide Information Management –SWIM) attiecas uz pakalpojumu izveidi informācijas apmaiņai. SWIM aptver standartus, infrastruktūru un pārvaldību, kas ļauj pārvaldīt informāciju un nodrošināt tās apmaiņu starp darbojošamies ieinteresētajām personām, izmantojot sadarbspējīgus pakalpojumus.

Sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā (iSWIM) atbalsta informācijas apmaiņu, kuras pamatā ir standarti un kura ir izstrādāta, izmantojot uz interneta protokolu (IP) balstītu tīklu ar tādu sistēmu starpniecību, kam ir SWIM spēja. To veido:

| — | kopējas infrastruktūras komponentes, |
| --- | --- |

—

kopējas infrastruktūras komponentes,

| — | SWIM tehniskā infrastruktūra un profili, |
| --- | --- |

—

SWIM tehniskā infrastruktūra un profili,

| — | aeronavigācijas informācijas apmaiņa, |
| --- | --- |

—

aeronavigācijas informācijas apmaiņa,

| — | meteoroloģiskās informācijas apmaiņa, |
| --- | --- |

—

meteoroloģiskās informācijas apmaiņa,

| — | sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa, |
| --- | --- |

—

sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa,

| — | lidojumu informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

—

lidojumu informācijas apmaiņa.

5.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

5.1.1.   Kopējas infrastruktūras komponentes

Kopējas infrastruktūras komponentes ir:

| — | reģistrs, ko izmanto, lai publicētu un meklētu informāciju par pakalpojumu patērētājiem un sniedzējiem, loģiskās informācijas modelis, pakalpojumi ar SWIM spēju, komerciāla, tehniska un stratēģiska rakstura informācija, |
| --- | --- |

—

reģistrs, ko izmanto, lai publicētu un meklētu informāciju par pakalpojumu patērētājiem un sniedzējiem, loģiskās informācijas modelis, pakalpojumi ar SWIM spēju, komerciāla, tehniska un stratēģiska rakstura informācija,

| — | publiskā atslēgas infrastruktūra (Public Key Infrastructure – PKI), ko izmanto, lai parakstītu, emitētu un uzturētu sertifikātus un atsaukšanas sarakstus; PKI garantē informācijas pārsūtīšanas drošību. |
| --- | --- |

—

publiskā atslēgas infrastruktūra (Public Key Infrastructure – PKI), ko izmanto, lai parakstītu, emitētu un uzturētu sertifikātus un atsaukšanas sarakstus; PKI garantē informācijas pārsūtīšanas drošību.

5.1.2.   SWIM tehniskā infrastruktūra un profili

SWIM tehniskās infrastruktūras (TI) profila īstenošanas pamatā ir standarti un sadarbspējīgi produkti un pakalpojumi. Informācijas apmaiņas pakalpojumus ievieš vienā no šādiem profiliem:

| — | zils SWIM TI profils, ko izmanto lidojumu informācijas apmaiņai starp ATC centriem un starp ATC un tīkla pārvaldītāju, |
| --- | --- |

—

zils SWIM TI profils, ko izmanto lidojumu informācijas apmaiņai starp ATC centriem un starp ATC un tīkla pārvaldītāju,

| — | dzeltens SWIM TI profils, ko izmanto jebkuriem citiem ATM datiem (aeronavigācijas, meteoroloģiskā, lidostu informācija u. c.). |
| --- | --- |

—

dzeltens SWIM TI profils, ko izmanto jebkuriem citiem ATM datiem (aeronavigācijas, meteoroloģiskā, lidostu informācija u. c.).

5.1.3.   Aeronavigācijas informācijas apmaiņa

Darbojošās ieinteresētās personas piemēro tādus pakalpojumus, kas atbalsta šādas aeronavigācijas informācijas apmaiņu, izmantojot dzelteno SWIM TI profilu:

| — | paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (Airspace Reservation/Restriction – ARES) aktivēšanu, |
| --- | --- |

—

paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (Airspace Reservation/Restriction – ARES) aktivēšanu,

| — | paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) deaktivēšanu, |
| --- | --- |

—

paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) deaktivēšanu,

| — | iepriekšējs paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) aktivēšanu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējs paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) aktivēšanu,

| — | paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) atcelšanu, |
| --- | --- |

—

paziņojums par gaisa telpas rezervācijas/ierobežošanas (ARES) atcelšanu,

| — | aeronavigācijas informācijas elementi pēc pieprasījuma; filtrēšanas iespēja pēc elementa tipa, nosaukuma un uzlabota filtrēšana, izmantojot telpas, laika un loģikas operatorus, |
| --- | --- |

—

aeronavigācijas informācijas elementi pēc pieprasījuma; filtrēšanas iespēja pēc elementa tipa, nosaukuma un uzlabota filtrēšana, izmantojot telpas, laika un loģikas operatorus,

| — | informācijas prasījums par gaisa telpas rezervāciju/ierobežošanu (ARES), |
| --- | --- |

—

informācijas prasījums par gaisa telpas rezervāciju/ierobežošanu (ARES),

| — | kartogrāfisko datu sniegšana par lidlaukiem un lidostu kartes, |
| --- | --- |

—

kartogrāfisko datu sniegšana par lidlaukiem un lidostu kartes,

| — | gaisa telpas izmantošanas plāni (AUP, UUP) – ASM 1., 2. un 3. līmenis, |
| --- | --- |

—

gaisa telpas izmantošanas plāni (AUP, UUP) – ASM 1., 2. un 3. līmenis,

| — | D-Notams. |
| --- | --- |

—

D-Notams.

Pakalpojumu īstenošanai jāatbilst piemērojamajai AIRM (aeronavigācijas informācijas atsauces modeļa) versijai, AIRM pamata dokumentācijai un ISRM (informācijas pakalpojumu atsauces modeļa) pamata dokumentācijai.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | ATM sistēmām jābūt tādām, kas spēj izmantot aeronavigācijas informācijas apmaiņas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

ATM sistēmām jābūt tādām, kas spēj izmantot aeronavigācijas informācijas apmaiņas pakalpojumus.

5.1.4.   Meteoroloģiskās informācijas apmaiņa

Darbojošās ieinteresētās personas piemēro tādus pakalpojumus, kas atbalsta šādas meteoroloģiskās informācijas apmaiņu, izmantojot dzelteno SWIM TI profilu:

| — | tuvākās gaidāmās meteoroloģiskās laika prognozes attiecīgajā lidostā:






  — | vēja ātrums un virziens, |
| --- | --- | --- |

—

tuvākās gaidāmās meteoroloģiskās laika prognozes attiecīgajā lidostā:

—

vēja ātrums un virziens,

| — | gaisa temperatūra, |
| --- | --- |

—

gaisa temperatūra,

| — | altimetra spiediena iestatījums, |
| --- | --- |

—

altimetra spiediena iestatījums,

| — | redzamība uz skrejceļa (RVR), |
| --- | --- |

—

redzamība uz skrejceļa (RVR),

| — | vulkānisko pelnu masas koncentrācija, |
| --- | --- |

—

vulkānisko pelnu masas koncentrācija,

| — | īpašs MET informācijas dienests, |
| --- | --- |

—

īpašs MET informācijas dienests,

| — | informācija par vējiem konkrētā augstumā, |
| --- | --- |

—

informācija par vējiem konkrētā augstumā,

| — | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta ATC lidlauka līmenī un lidostas publiskās zonas (Airport Landside) procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām, |
| --- | --- |

—

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta ATC lidlauka līmenī un lidostas publiskās zonas (Airport Landside) procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām,

| — | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta maršruta/pieejas ATC procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām, |
| --- | --- |

—

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta maršruta/pieejas ATC procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām,

| — | meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta tīkla informācijas pārvaldības procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām. |
| --- | --- |

—

meteoroloģiskā informācija, kas atbalsta tīkla informācijas pārvaldības procesu, vai palīginformācija, kurā ietilpst attiecīgā MET informācija, tulkošanas procesi meteoroloģisko ierobežojumu atvasināšanai un šādas informācijas konversijai par ATM ietekmi; sistēmas spēja attiecas galvenokārt uz “lēmuma pieņemšanas laiku” starp 20 minūtēm un 7 dienām.

Pakalpojumu īstenošanai jāatbilst piemērojamajai AIRM versijai, AIRM pamata dokumentācijai un ISRM pamata dokumentācijai.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | AMT sistēmām jābūt tādām, kas spēj izmantot MET informācijas apmaiņas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

AMT sistēmām jābūt tādām, kas spēj izmantot MET informācijas apmaiņas pakalpojumus.

5.1.5.   Sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa

Darbojošās ieinteresētās personas piemēro tādus pakalpojumus, kas atbalsta šādas sadarbīga tīkla informācijas apmaiņu, izmantojot dzelteno SWIM TI profilu:

| — | maksimālā lidostas kapacitāte, pamatojoties uz pašreizējiem un tuvākajā laikā gaidāmajiem laikapstākļiem, |
| --- | --- |

—

maksimālā lidostas kapacitāte, pamatojoties uz pašreizējiem un tuvākajā laikā gaidāmajiem laikapstākļiem,

| — | tīkla darbības plāna un visu lidostu ekspluatācijas plānu sinhronizācija, |
| --- | --- |

—

tīkla darbības plāna un visu lidostu ekspluatācijas plānu sinhronizācija,

| — | regulas, |
| --- | --- |

—

regulas,

| — | nišas, |
| --- | --- |

—

nišas,

| — | īstermiņa ATFCM pasākumi, |
| --- | --- |

—

īstermiņa ATFCM pasākumi,

| — | ATFCM pārslogojuma punkti, |
| --- | --- |

—

ATFCM pārslogojuma punkti,

| — | ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

ierobežojumi,

| — | gaisa telpas struktūra, pieejamība un izmantošana, |
| --- | --- |

—

gaisa telpas struktūra, pieejamība un izmantošana,

| — | tīkla un pieejas operatīvie plāni maršrutā. |
| --- | --- |

—

tīkla un pieejas operatīvie plāni maršrutā.

Pakalpojumu īstenošanai jāatbilst piemērojamajai AIRM versijai, AIRM pamata dokumentācijai un ISRM pamata dokumentācijai.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Tīkla pārvaldītāja portāls atbalsta visas darbojošās ieinteresētās personas elektroniskā datu apmaiņā ar tīkla pārvaldītāju. Tīkla pārvaldītāja portāls atbalsta darbojošos ieinteresēto personu izvēli starp iepriekš noteiktu tiešsaistes pieeju vai iespēju savienot savus lietojumus, izmantojot pakalpojumus, kas balstīti uz tīmekļa tehnoloģijām starp sistēmām (B2B). |
| --- | --- |

—

Tīkla pārvaldītāja portāls atbalsta visas darbojošās ieinteresētās personas elektroniskā datu apmaiņā ar tīkla pārvaldītāju. Tīkla pārvaldītāja portāls atbalsta darbojošos ieinteresēto personu izvēli starp iepriekš noteiktu tiešsaistes pieeju vai iespēju savienot savus lietojumus, izmantojot pakalpojumus, kas balstīti uz tīmekļa tehnoloģijām starp sistēmām (B2B).

5.1.6.   Lidojumu informācijas apmaiņa

Ar informāciju par lidojumu pirmstaktiskajā un taktiskajā fāzē apmainās ATC sistēmas un tīkla pārvaldnieks.

Darbojošās ieinteresētās personas piemēro tādus pakalpojumus, kas atbalsta šādas lidojumu informācijas apmaiņu, kā norādīts tālāk dotajā tabulā, izmantojot zilo SWIM TI profilu:

| — | vairākas operācijas uz lidojuma objekta (flight object – FO): apstiprināt saņemšanu, apstiprināt saņemšanu FO, izbeigt parakstīšanos uz FO izplatīšanu, parakstīties uz FO izplatīšanu, mainīt FO ierobežojumus, grozīt maršrutu, noteikt ielidošanas skrejceļu, atjaunināt ar koordināciju saistītu informāciju, grozīt SSR kodu, definēt STAR, izlaist ATSU koordinācijas dialogā, |
| --- | --- |

—

vairākas operācijas uz lidojuma objekta (flight object – FO): apstiprināt saņemšanu, apstiprināt saņemšanu FO, izbeigt parakstīšanos uz FO izplatīšanu, parakstīties uz FO izplatīšanu, mainīt FO ierobežojumus, grozīt maršrutu, noteikt ielidošanas skrejceļu, atjaunināt ar koordināciju saistītu informāciju, grozīt SSR kodu, definēt STAR, izlaist ATSU koordinācijas dialogā,

| — | dalīšanās ar informāciju par lidojuma objektu. Lidojuma objekts ietver “lidojuma scenāriju” (flight script), ko veido ATC ierobežojumi un 4D trajektorija. |
| --- | --- |

—

dalīšanās ar informāciju par lidojuma objektu. Lidojuma objekts ietver “lidojuma scenāriju” (flight script), ko veido ATC ierobežojumi un 4D trajektorija.

Darbojošās ieinteresētās personas piemēro šādus lidojumu informācijas apmaiņas pakalpojumus, izmantojot dzelteno SWIM TI profilu:

| — | lidojuma plāna un maršrutu validācija, |
| --- | --- |

—

lidojuma plāna un maršrutu validācija,

| — | lidojuma plāni, 4D trajektorija, lidojuma darbības dati, lidojuma statuss, |
| --- | --- |

—

lidojuma plāni, 4D trajektorija, lidojuma darbības dati, lidojuma statuss,

| — | lidojuma saraksti un sīki dati par lidojumu, |
| --- | --- |

—

lidojuma saraksti un sīki dati par lidojumu,

| — | informācija saistībā ar ziņojumu par lidojuma datu atjaunināšanu (informācija par izlidošanu). |
| --- | --- |

—

informācija saistībā ar ziņojumu par lidojuma datu atjaunināšanu (informācija par izlidošanu).

Pakalpojumu īstenošanai jāatbilst piemērojamajai AIRM versijai, AIRM pamata dokumentācijai un ISRM pamata dokumentācijai.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | ATM sistēmas izmanto lidojumu informācijas apmaiņas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

ATM sistēmas izmanto lidojumu informācijas apmaiņas pakalpojumus.

5.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

iSWIM funkcionalitātes virzienu izvērš EATMN tīklā, kā norādīts tabulā. Dalībvalstu centros, kam civilo/militāro pakalpojumu sniegšana nav integrēta (8), iSWIM funkcionalitātes virzienu izvērš tādā mērā, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 552/2004 II pielikuma A daļas 4. punkts.

| | Civilā sektora aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji
  (izņemot MET pakalpojumu sniedzējus) | Lidostas | Civilā un militārā koordinācija | Gaisa telpas izmantotāji | MET pakalpojumu sniedzēji | Tīkla pārvaldītājs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aeronavigācijas informācijas apmaiņa | Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi | Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā | Visi dalībvalstu centri, kam civilo/militāro pakalpojumu sniegšana nav integrēta (9) | AOC sistēmas nodrošinātāji | – | Tīkla pārvaldītājs |
| Meteoroloģiskās informācijas apmaiņa | Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi | Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā | Visi dalībvalstu centri, kam civilo/militāro pakalpojumu sniegšana nav integrēta (9) | AOC sistēmas nodrošinātāji | Visi MET pakalpojumu sniedzēji | Tīkla pārvaldītājs |
| Sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa | Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi | Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā | – | AOC sistēmas nodrošinātāji | – | Tīkla pārvaldītājs |
| Lidojumu informācijas apmaiņa | Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri un TMA | – | – | – | – | Tīkla pārvaldītājs |

Civilā sektora aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji

(izņemot MET pakalpojumu sniedzējus)

Lidostas

Civilā un militārā koordinācija

Gaisa telpas izmantotāji

MET pakalpojumu sniedzēji

Tīkla pārvaldītājs

Aeronavigācijas informācijas apmaiņa

Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi

Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā

Visi dalībvalstu centri, kam civilo/militāro pakalpojumu sniegšana nav integrēta (9)

AOC sistēmas nodrošinātāji

–

Tīkla pārvaldītājs

Meteoroloģiskās informācijas apmaiņa

Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi

Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā

Visi dalībvalstu centri, kam civilo/militāro pakalpojumu sniegšana nav integrēta (9)

AOC sistēmas nodrošinātāji

Visi MET pakalpojumu sniedzēji

Tīkla pārvaldītājs

Sadarbīga tīkla informācijas apmaiņa

Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri, TMA un torņi

Ģeogrāfiskā darbības joma, kā norādīts 1.2. punktā

–

AOC sistēmas nodrošinātāji

–

Tīkla pārvaldītājs

Lidojumu informācijas apmaiņa

Papildinājumā norādītie lidojumu rajona gaisa satiksmes vadības centri un TMA

–

–

–

–

Tīkla pārvaldītājs

5.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotais datums

Darbojošās ieinteresētās personas un tīkla pārvaldītājs, kas minēti 5.2. punktā, nodrošina un ekspluatē iSWIM no 2025. gada 1. janvāra.

5.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziens “sākotnējā informācijas pārvaldība sistēmas mērogā” ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja īstenošana plašā ģeogrāfiskā tvērumā, kas attiecas uz zināmu skaitu ieinteresēto personu, notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un pakalpojumu sniegšanā ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Ar šādu sinhronizāciju ļauj veikt mērķtiecīgas izmaiņas 1.–4. iedaļa minētajos ATM funkcionalitātes virzienos, kā arī turpmākajos kopprojektos. Sinhronizācija attiecas uz visām ATM ieinteresētajām personām uz zemes (civilā/militārā sektora aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa telpas izmantotājiem – AOC sistēmām, lidostu ekspluatantiem, MET pakalpojumu sniedzējiem un tīkla pārvaldītāju). Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē, jo sevišķi starp piegādes nozari un standartizācijas iestādēm.

5.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Lai nodrošinātu sadarbspēju ar zilo SWIM TI profilu, ļoti augstas un augstas kapacitātes centrus savieno ar visas Eiropas mēroga tīkla pakalpojumiem (PENS).

5.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | SWIM pakalpojumi ļauj nodrošināt 1. punktā aprakstīto AMAN funkcionalitātes virzienu, 3. punktā aprakstīto A-FUA, 4. punktā aprakstīto tīkla kopīgas pārvaldības funkcionalitātes virzienu, kā arī tādas informācijas apmaiņu starp lidojumu datu apstrādes sistēmām, kas attiecas uz trajektorijām un kas pārraidīta lejupsaites pārraidē starp ATS struktūrvienībām, kas paredzēta 6. punktā minētajā funkcionalitātes virzienā “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju”. |
| --- | --- |

—

SWIM pakalpojumi ļauj nodrošināt 1. punktā aprakstīto AMAN funkcionalitātes virzienu, 3. punktā aprakstīto A-FUA, 4. punktā aprakstīto tīkla kopīgas pārvaldības funkcionalitātes virzienu, kā arī tādas informācijas apmaiņu starp lidojumu datu apstrādes sistēmām, kas attiecas uz trajektorijām un kas pārraidīta lejupsaites pārraidē starp ATS struktūrvienībām, kas paredzēta 6. punktā minētajā funkcionalitātes virzienā “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju”.

| — | 5. punktā minētās SWIM infrastruktūras un pakalpojumu īstenošana atvieglina informācijas apmaiņu visiem minētajiem ATM funkcionalitātes virzieniem. |
| --- | --- |

—

5. punktā minētās SWIM infrastruktūras un pakalpojumu īstenošana atvieglina informācijas apmaiņu visiem minētajiem ATM funkcionalitātes virzieniem.

6.   SĀKOTNĒJĀ DALĪŠANĀS AR INFORMĀCIJU PAR TRAJEKTORIJU

Sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju (i4D) aptver plānoto laiku un informācijas par trajektoriju uzlabotu izmantojumu, tostarp – ja iespējams – ATC sistēmas uz zemes un tīkla pārvaldītāja sistēmas izmanto 4D trajektorijas datus no borta, kas samazina taktisko intervenču skaitu un uzlabo situāciju konfliktu novēršanai.

6.1.   Operatīvā un tehniskā piemērošanas joma

Plānotos laikus un 4D trajektorijas datus izmanto, lai uzlabotu ATM sistēmas veiktspēju.

Informāciju par trajektoriju un plānotos laikus uzlabo, izmantojot “gaiss–zeme” trajektorijas apmaiņu.

Prasības attiecībā uz sistēmu

| — | Aprīkoti gaisa kuģi lejupsaitē pārraida informāciju par trajektoriju, izmantojot ADS-C pagarinātu projicēto profilu (Extended Projected Profile – EEP) kā daļu no ATN B2 pakalpojumiem. Datus par trajektoriju automātiski lejupsaitē pārraida no gaisa kuģa sistēmas, un tos izmanto, lai atjauninātu ATM sistēmu saskaņā ar līguma noteikumiem, |
| --- | --- |

—

Aprīkoti gaisa kuģi lejupsaitē pārraida informāciju par trajektoriju, izmantojot ADS-C pagarinātu projicēto profilu (Extended Projected Profile – EEP) kā daļu no ATN B2 pakalpojumiem. Datus par trajektoriju automātiski lejupsaitē pārraida no gaisa kuģa sistēmas, un tos izmanto, lai atjauninātu ATM sistēmu saskaņā ar līguma noteikumiem,

| — | Datu pārraides sakaru zemes sistēmas atbalsta ADS-C (gaisa kuģa trajektorijas pārraide lejupsaitē, izmantojot EPP) kā daļu no ATN B2 pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Datu pārraides sakaru zemes sistēmas atbalsta ADS-C (gaisa kuģa trajektorijas pārraide lejupsaitē, izmantojot EPP) kā daļu no ATN B2 pakalpojumiem.

| — | Lidojuma datu apstrādes sistēmu dispečera darba vietas un tīkla pārvaldītāja sistēmas izmanto lejupsaitē pārraidītās trajektorijas. |
| --- | --- |

—

Lidojuma datu apstrādes sistēmu dispečera darba vietas un tīkla pārvaldītāja sistēmas izmanto lejupsaitē pārraidītās trajektorijas.

| — | FDP–FDP informācijas apmaiņa starp ATS struktūrvienībām, kā arī starp ATS struktūrvienībām un tīkla pārvaldītāja sistēmām tiek atbalstīta, izmantojot lidojuma objektu apmaiņu 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

FDP–FDP informācijas apmaiņa starp ATS struktūrvienībām, kā arī starp ATS struktūrvienībām un tīkla pārvaldītāja sistēmām tiek atbalstīta, izmantojot lidojuma objektu apmaiņu 5. punkta nozīmē.

6.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Funkcionalitātes virzienu “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” izvērš visās ATS struktūrvienībās, kas nodrošina gaisa satiksmes pakalpojumus gaisa telpā, par kuru ir atbildīgas dalībvalstis ICAO EUR reģionā.

6.3.   Ieinteresētās personas, kam jāpiemēro funkcionalitātes virziens, un izvēršanas plānotie datumi

ATS sniedzēji un tīkla pārvaldnieks nodrošina, lai sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju darbotos no 2025. gada 1. janvāra.

Tīkla pārvaldītājs izstrādā stratēģiju, kurā tiek ietverti stimuli, lai nodrošinātu, ka vismaz 20 % no Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) valstu (10) gaisa telpā ekspluatētajiem gaisa kuģiem ICAO EUR reģionā, kas atbilst vismaz 45 % lidojumu, ko apkalpo šajās valstīs, būtu aprīkoti ar spēju no 2026. gada 1. janvāra pārraidīt lejupsaitē gaisa kuģa trajektoriju, izmantojot ADS-C EPP.

6.4.   Sinhronizācijas vajadzība

Funkcionalitātes virziens “sākotnējā dalīšanās ar informāciju par trajektoriju” ir jākoordinē tās ietekmes dēļ, kāda varētu rasties attiecībā uz tīkla darbību, ja īstenošana plašā ģeogrāfiskā tvērumā, kas attiecas uz zināmu skaitu ieinteresēto personu, notiktu ar kavēšanos. No tehniskās perspektīvas raugoties, mērķtiecīgu izmaiņu izvēršana sistēmās un pakalpojumu sniegšanā ir jāsinhronizē, lai izdotos sasniegt attiecībā uz veiktspēju izvirzītos mērķus. Ar šādu sinhronizāciju ļauj veikt mērķtiecīgas izmaiņas iepriekš 1., 3. un 4. iedaļā minētajā ATM funkcionalitātes virzienā, kā arī turpmākajos kopprojektos. Sinhronizācija attiecas uz visiem aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, tīkla pārvaldītāju un gaisa telpas izmantotajiem (sinhronizācijas vajadzība “gaiss–zeme”). Avionikas ceļvežu sinhronizāciju un konsekvenci – nolūkā nodrošināt vislabāko ekonomisko efektivitāti un sadarbspēju gaisa telpas lietotajiem – panāk, izmantojot sadarbības vienošanās, kas paredzētas sadarbības memorandā par pētniecību un izstrādi civilās aviācijas jomā, kas noslēgts starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Savienību (11). Turklāt ir paredzēta sinhronizācija saistītajā industrializācijas fāzē, jo sevišķi starp piegādes nozari un standartizācijas un sertifikācijas iestādēm.

6.5.   Būtiski priekšnoteikumi

Datu posma veiktspēja, kā aprakstīts Komisijas Regulā (EK) Nr. 29/2009 par datu pārraides pakalpojumiem, ir būtisks priekšnoteikums šim ATM funkcionalitātes virzienam.

6.6.   Savstarpējā atkarība ar citiem ATM funkcionalitātes virzieniem

| — | Lejupsaitē pārraidīto trajektoriju var izmantot, lai uzlabotu 1. punktā aprakstīto AMAN funkcionalitātes virzienu. |
| --- | --- |

—

Lejupsaitē pārraidīto trajektoriju var izmantot, lai uzlabotu 1. punktā aprakstīto AMAN funkcionalitātes virzienu.

| — | Lejupsaitē pārraidīto informāciju par trajektoriju var integrēt uzlabotu īstermiņa ATFCM pasākumu aprēķinā, kā arī automatizētam atbalstam satiksmes kompleksuma analīzei, kā precizēts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

Lejupsaitē pārraidīto informāciju par trajektoriju var integrēt uzlabotu īstermiņa ATFCM pasākumu aprēķinā, kā arī automatizētam atbalstam satiksmes kompleksuma analīzei, kā precizēts 3. punktā.

| — | Ja lejupsaites informācija par trajektoriju ir pieejama, to integrē NOP, kā norādīts 4. punktā, lai atbalstītu TTO/TTA. |
| --- | --- |

—

Ja lejupsaites informācija par trajektoriju ir pieejama, to integrē NOP, kā norādīts 4. punktā, lai atbalstītu TTO/TTA.

| — | iSWIM, kas minēta 5. punktā, atļauj FDP–FDP informācijas apmaiņu par trajektorijām, kas pārraidīta lejupsaitē starp ATS struktūrvienībām. |
| --- | --- |

—

iSWIM, kas minēta 5. punktā, atļauj FDP–FDP informācijas apmaiņu par trajektorijām, kas pārraidīta lejupsaitē starp ATS struktūrvienībām.

---

(1)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā par gaisa transportu.

(2)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta EEZ līgumā.

(3)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par gaisa transportu.

(4)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta EEZ līgumā.

(5)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par gaisa transportu.

(6)  Ar nosacījumu, ka šī regula tiks iekļauta EEZ līgumā.

(7)  Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Francija, Itālija, Īrija, Portugāle, Rumānija, Slovākija un Spānija.

(8)  Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Francija, Itālija, Īrija, Portugāle, Rumānija, Slovākija un Spānija.

(9)  Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Francija, Itālija, Īrija, Portugāle, Rumānija, Slovākija un Spānija.

(10)  Albānija, Apvienotā Karaliste, Armēnija, Austrija, Azerbaidžāna, Beļģija, Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Francija, Grieķija, Gruzija, Horvātija, Igaunija, Islande, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Malta, Moldova, Monako, Melnkalne, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Sanmarino, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Šveice, Turcija, Ungārija, Ukraina, Vācija, Zviedrija.

(11)  Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. pielikums SESAR-NEXTGEN sadarbība vispārējai sadarbspējai, OV L 89, 5.4.2011., 8. lpp.

Papildinājums

Gaisa satiksmes vadības centri:

| — | LONDON ACC CENTRAL |
| --- | --- |

—

LONDON ACC CENTRAL

| — | KARLSRUHE UAC |
| --- | --- |

—

KARLSRUHE UAC

| — | UAC MAASTRICHT |
| --- | --- |

—

UAC MAASTRICHT

| — | MARSEILLE EAST + WEST |
| --- | --- |

—

MARSEILLE EAST + WEST

| — | PARIS EAST |
| --- | --- |

—

PARIS EAST

| — | ROMA ACC |
| --- | --- |

—

ROMA ACC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | ANKARA ACC |
| --- | --- |

—

ANKARA ACC

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | PRESTWICK ACC |
| --- | --- |

—

PRESTWICK ACC

| — | ACC WIEN |
| --- | --- |

—

ACC WIEN

| — | MADRID ACC (LECMACN + LEC) |
| --- | --- |

—

MADRID ACC (LECMACN + LEC)

| — | BORDEAUX U/ACC |
| --- | --- |

—

BORDEAUX U/ACC

| — | BREST U/ACC |
| --- | --- |

—

BREST U/ACC

| — | PADOVA ACC |
| --- | --- |

—

PADOVA ACC

| — | BEOGRADE ACC |
| --- | --- |

—

BEOGRADE ACC

| — | REIMS U/ACC |
| --- | --- |

—

REIMS U/ACC

| — | BUCURESTI ACC |
| --- | --- |

—

BUCURESTI ACC

| — | BARCELONA ACC |
| --- | --- |

—

BARCELONA ACC

| — | BUDAPEST ACC |
| --- | --- |

—

BUDAPEST ACC

| — | ZUERICH ACC |
| --- | --- |

—

ZUERICH ACC

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

TMA un torņi:

| — | LONDON TMA TC |
| --- | --- |

—

LONDON TMA TC

| — | LANGEN ACC |
| --- | --- |

—

LANGEN ACC

| — | PARIS TMA/ZDAP |
| --- | --- |

—

PARIS TMA/ZDAP

| — | MUENCHEN ACC |
| --- | --- |

—

MUENCHEN ACC

| — | BREMEN ACC |
| --- | --- |

—

BREMEN ACC

| — | ROMA TMA |
| --- | --- |

—

ROMA TMA

| — | MILANO TMA |
| --- | --- |

—

MILANO TMA

| — | MADRID TMA |
| --- | --- |

—

MADRID TMA

| — | PALMA TMA |
| --- | --- |

—

PALMA TMA

| — | ARLANDA APPROACH |
| --- | --- |

—

ARLANDA APPROACH

| — | OSLO TMA |
| --- | --- |

—

OSLO TMA

| — | BARCELONA TMA |
| --- | --- |

—

BARCELONA TMA

| — | APP WIEN |
| --- | --- |

—

APP WIEN

| — | CANARIAS TMA |
| --- | --- |

—

CANARIAS TMA

| — | COPENHAGEN APP |
| --- | --- |

—

COPENHAGEN APP

| — | ZUERICH APP |
| --- | --- |

—

ZUERICH APP

| — | APP BRUSSELS |
| --- | --- |

—

APP BRUSSELS

| — | PADOVA TMA |
| --- | --- |

—

PADOVA TMA

| — | HELSINKI APPROACH |
| --- | --- |

—

HELSINKI APPROACH

| — | MANCHESTER APPROACH |
| --- | --- |

—

MANCHESTER APPROACH

| — | AMSTERDAM ACC |
| --- | --- |

—

AMSTERDAM ACC

| — | DUBLIN TMA |
| --- | --- |

—

DUBLIN TMA

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/45

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 717/2014

(2014. gada 27. jūnijs)

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1),

publicējusi šīs regulas projektu (2),

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Valsts finansējums, kas atbilst Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, ir valsts atbalsts, un par to ir jāpaziņo Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā. Tomēr Padome saskaņā ar Līguma 109. pantu var noteikt atbalsta kategorijas, kas ir atbrīvotas no minētās paziņošanas prasības. Saskaņā ar Līguma 108. panta 4. punktu Komisija var pieņemt regulas par minētajām valsts atbalsta kategorijām. Ar Regulu (EK) Nr. 994/98 Padome saskaņā ar Līguma 109. pantu nolēma, ka viena no šādām kategorijām varētu būt de minimis atbalsts. Attiecīgi tiek uzskatīts, ka de minimis atbalsts, kas ir vienam vienotam uzņēmumam noteiktā laikposmā piešķirts atbalsts, kurš nepārsniedz konkrēti noteiktu summu, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, un tāpēc paziņošanas procedūra uz to neattiecas. |
| --- | --- |

(1)

Valsts finansējums, kas atbilst Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, ir valsts atbalsts, un par to ir jāpaziņo Komisijai, kā paredzēts Līguma 108. panta 3. punktā. Tomēr Padome saskaņā ar Līguma 109. pantu var noteikt atbalsta kategorijas, kas ir atbrīvotas no minētās paziņošanas prasības. Saskaņā ar Līguma 108. panta 4. punktu Komisija var pieņemt regulas par minētajām valsts atbalsta kategorijām. Ar Regulu (EK) Nr. 994/98 Padome saskaņā ar Līguma 109. pantu nolēma, ka viena no šādām kategorijām varētu būt de minimis atbalsts. Attiecīgi tiek uzskatīts, ka de minimis atbalsts, kas ir vienam vienotam uzņēmumam noteiktā laikposmā piešķirts atbalsts, kurš nepārsniedz konkrēti noteiktu summu, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, un tāpēc paziņošanas procedūra uz to neattiecas.

| (2) | Komisija daudzos lēmumos ir skaidrojusi jēdzienu “atbalsts” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Komisija savu politiku par de minimis robežlielumu, līdz kuram var uzskatīt, ka Līguma 107. panta 1. punkts nav piemērojams, sākotnēji darīja zināmu paziņojumā par de minimis noteikumu valsts atbalstam (3) un pēc tam Komisijas Regulās (EK) Nr. 69/2001 (4) un (EK) Nr. 1998/2006 (5). Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro zvejniecības un akvakultūras nozarē, un risku, ka pat neliels atbalsta apjoms varētu atbilst Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, zvejniecības un akvakultūras nozare tika izslēgta no minēto regulu darbības jomas. Komisija jau ir pieņēmusi vairākas regulas, kurās paredzēti noteikumi par de minimis atbalstu, ko piešķir zvejniecības un akvakultūras nozarē, un jaunākā no tām ir Regula (EK) Nr. 875/2007 (6). Saskaņā ar minēto regulu de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta vienam vienotam uzņēmumam, kurš darbojas zivsaimniecības nozarē, ir uzskatāma par neatbilstīgu visiem EK līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem, ja tā nepārsniedz EUR 30 000 vienam saņēmējam triju fiskālo gadu laikā un ir mazāka par kumulatīvo summu, kas noteikta katrai dalībvalstij un ir 2,5 % no gadā saražotās zivsaimniecības produkcijas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 875/2007 piemērošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi pārskatīt dažus nosacījumus, kas paredzēti minētajā regulā, un aizstāt to. |
| --- | --- |

(2)

Komisija daudzos lēmumos ir skaidrojusi jēdzienu “atbalsts” Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Komisija savu politiku par de minimis robežlielumu, līdz kuram var uzskatīt, ka Līguma 107. panta 1. punkts nav piemērojams, sākotnēji darīja zināmu paziņojumā par de minimis noteikumu valsts atbalstam (3) un pēc tam Komisijas Regulās (EK) Nr. 69/2001 (4) un (EK) Nr. 1998/2006 (5). Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro zvejniecības un akvakultūras nozarē, un risku, ka pat neliels atbalsta apjoms varētu atbilst Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, zvejniecības un akvakultūras nozare tika izslēgta no minēto regulu darbības jomas. Komisija jau ir pieņēmusi vairākas regulas, kurās paredzēti noteikumi par de minimis atbalstu, ko piešķir zvejniecības un akvakultūras nozarē, un jaunākā no tām ir Regula (EK) Nr. 875/2007 (6). Saskaņā ar minēto regulu de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta vienam vienotam uzņēmumam, kurš darbojas zivsaimniecības nozarē, ir uzskatāma par neatbilstīgu visiem EK līguma 87. panta 1. punkta kritērijiem, ja tā nepārsniedz EUR 30 000 vienam saņēmējam triju fiskālo gadu laikā un ir mazāka par kumulatīvo summu, kas noteikta katrai dalībvalstij un ir 2,5 % no gadā saražotās zivsaimniecības produkcijas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 875/2007 piemērošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi pārskatīt dažus nosacījumus, kas paredzēti minētajā regulā, un aizstāt to.

| (3) | Ir lietderīgi de minimis atbalsta summai, kuru viens vienots uzņēmums jebkurā triju gadu periodā drīkst saņemt no vienas dalībvalsts, robežlielumu atstāt EUR 30 000 apmērā. Minētais robežlielums joprojām ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ikvienu šīs regulas darbības jomā ietilpstošu pasākumu var uzskatīt par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada vai nedraud radīt konkurences kropļojumus, ja šāda atbalsta kopējā summa, kas piešķirta visiem uzņēmumiem zvejniecības un akvakultūras nozarē triju gadu laikā, ir mazāka par kumulatīvo summu, kura noteikta katrai dalībvalstij un ir 2,5 % no zivsaimniecības, proti, zvejas, apstrādes un akvakultūras darbību, gada apgrozījuma (valsts maksimālais apjoms). |
| --- | --- |

(3)

Ir lietderīgi de minimis atbalsta summai, kuru viens vienots uzņēmums jebkurā triju gadu periodā drīkst saņemt no vienas dalībvalsts, robežlielumu atstāt EUR 30 000 apmērā. Minētais robežlielums joprojām ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka ikvienu šīs regulas darbības jomā ietilpstošu pasākumu var uzskatīt par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un nerada vai nedraud radīt konkurences kropļojumus, ja šāda atbalsta kopējā summa, kas piešķirta visiem uzņēmumiem zvejniecības un akvakultūras nozarē triju gadu laikā, ir mazāka par kumulatīvo summu, kura noteikta katrai dalībvalstij un ir 2,5 % no zivsaimniecības, proti, zvejas, apstrādes un akvakultūras darbību, gada apgrozījuma (valsts maksimālais apjoms).

| (4) | Uzņēmums Līguma konkurences noteikumu nozīmē ir ikviens subjekts, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansēšanas veida (7). Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka visi subjekti, kurus (juridiski vai faktiski) kontrolē viens un tas pats subjekts, ir uzskatāmi par vienu vienotu uzņēmumu (8). Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un samazinātu administratīvo slogu, šajā regulā būtu jāparedz izsmeļošs saraksts ar skaidriem kritērijiem, lai noteiktu, kad divi vai vairāki vienas dalībvalsts uzņēmumi ir uzskatāmi par vienu vienotu uzņēmumu. No “saistītu uzņēmumu” noteikšanas kritērijiem, kas iedibināti mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijā Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (9) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (10) I pielikumā, Komisija ir atlasījusi tos kritērijus, kas ir piemēroti šīs regulas mērķiem. Attiecīgie kritēriji publiskajām iestādēm jau ir zināmi un, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, būtu jāpiemēro gan MVU, gan lielajiem uzņēmumiem. Minētajiem kritērijiem būtu jānodrošina, ka, piemērojot de minimis noteikumu, saistītu uzņēmumu grupu uzskata par vienu vienotu uzņēmumu, bet uzņēmumus, kuriem nav savstarpēju attiecību, izņemot to, ka ikvienam no tiem ir tieša saikne ar vienu un to pašu publisko struktūru vai struktūrām, neuzskata par savstarpēji saistītiem uzņēmumiem. Tādējādi tiek ņemta vērā īpašā situācija, kādā ir vienas un tās pašas publiskās struktūras vai struktūru kontrolētie uzņēmumi, kuriem var būt neatkarīgas lemšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Līguma konkurences noteikumu nozīmē ir ikviens subjekts, kas veic saimniecisko darbību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa un finansēšanas veida (7). Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka visi subjekti, kurus (juridiski vai faktiski) kontrolē viens un tas pats subjekts, ir uzskatāmi par vienu vienotu uzņēmumu (8). Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un samazinātu administratīvo slogu, šajā regulā būtu jāparedz izsmeļošs saraksts ar skaidriem kritērijiem, lai noteiktu, kad divi vai vairāki vienas dalībvalsts uzņēmumi ir uzskatāmi par vienu vienotu uzņēmumu. No “saistītu uzņēmumu” noteikšanas kritērijiem, kas iedibināti mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijā Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (9) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (10) I pielikumā, Komisija ir atlasījusi tos kritērijus, kas ir piemēroti šīs regulas mērķiem. Attiecīgie kritēriji publiskajām iestādēm jau ir zināmi un, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, būtu jāpiemēro gan MVU, gan lielajiem uzņēmumiem. Minētajiem kritērijiem būtu jānodrošina, ka, piemērojot de minimis noteikumu, saistītu uzņēmumu grupu uzskata par vienu vienotu uzņēmumu, bet uzņēmumus, kuriem nav savstarpēju attiecību, izņemot to, ka ikvienam no tiem ir tieša saikne ar vienu un to pašu publisko struktūru vai struktūrām, neuzskata par savstarpēji saistītiem uzņēmumiem. Tādējādi tiek ņemta vērā īpašā situācija, kādā ir vienas un tās pašas publiskās struktūras vai struktūru kontrolētie uzņēmumi, kuriem var būt neatkarīgas lemšanas pilnvaras.

| (5) | Ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas darbības jomu un zvejniecības un akvakultūras nozares definīciju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (11) 5. panta d) punktā, šī regula būtu jāpiemēro uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zvejas un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas darbības jomu un zvejniecības un akvakultūras nozares definīciju, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (11) 5. panta d) punktā, šī regula būtu jāpiemēro uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zvejas un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību.

| (6) | Vispārpieņemts princips ir tāds, ka atbalsts nebūtu jāpiešķir tad, ja nav ievēroti ES tiesību akti, konkrētāk, kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Tas attiecas arī uz de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Vispārpieņemts princips ir tāds, ka atbalsts nebūtu jāpiešķir tad, ja nav ievēroti ES tiesību akti, konkrētāk, kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi. Tas attiecas arī uz de minimis atbalstu.

| (7) | Lai nodrošinātu saskanību ar kopējās zivsaimniecības politikas un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda mērķiem, šīs regulas darbības jomā noteikti nebūtu jāietilpst atbalstam, kura mērķis ir zvejas kuģu iegāde vai zvejas kuģu galvenā dzinēja vai palīgdzinēja modernizācija vai nomaiņa, un atbalstam par jebkādām neattiecināmām darbībām, kas minētas Regulā (ES) Nr. 508/2014 (12). |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu saskanību ar kopējās zivsaimniecības politikas un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda mērķiem, šīs regulas darbības jomā noteikti nebūtu jāietilpst atbalstam, kura mērķis ir zvejas kuģu iegāde vai zvejas kuģu galvenā dzinēja vai palīgdzinēja modernizācija vai nomaiņa, un atbalstam par jebkādām neattiecināmām darbībām, kas minētas Regulā (ES) Nr. 508/2014 (12).

| (8) | Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, tiklīdz Savienība ir pieņēmusi tiesību aktu par tirgus kopīgu organizāciju konkrētā lauksaimniecības nozarē, dalībvalstu pienākums ir atturēties no tādu pasākumu veikšanas, kas varētu kaitēt kopīgajai organizācijai vai paredzēt izņēmumus no tās (13). Šo principu piemēro arī zvejniecības un akvakultūras nozarē. Minētā iemesla dēļ šī regula nebūtu piemērojama atbalstam, kura summa ir noteikta, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu. Tāpat tā nebūtu piemērojama atbalstam, kas saistīts ar pienākumu šajā atbalstā dalīties ar primārajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, tiklīdz Savienība ir pieņēmusi tiesību aktu par tirgus kopīgu organizāciju konkrētā lauksaimniecības nozarē, dalībvalstu pienākums ir atturēties no tādu pasākumu veikšanas, kas varētu kaitēt kopīgajai organizācijai vai paredzēt izņēmumus no tās (13). Šo principu piemēro arī zvejniecības un akvakultūras nozarē. Minētā iemesla dēļ šī regula nebūtu piemērojama atbalstam, kura summa ir noteikta, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu. Tāpat tā nebūtu piemērojama atbalstam, kas saistīts ar pienākumu šajā atbalstā dalīties ar primārajiem ražotājiem.

| (9) | Šī regula nebūtu piemērojama eksporta atbalstam un atbalstam, ko piešķir ar nosacījumu, ka importa preču vietā tiek izmantotas vietējās preces. Tā jo īpaši nebūtu piemērojama atbalstam izplatīšanas tīkla izveides un darbības finansēšanai citās dalībvalstīs vai trešās valstīs. Atbalstu par izdevumiem saistībā ar dalību tirdzniecības izstādēs vai pētījumu vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi jauna vai esoša produkta laišanai jaunā tirgū citā dalībvalstī vai kādā trešā valstī, parasti neuzskata par eksporta atbalstu. |
| --- | --- |

(9)

Šī regula nebūtu piemērojama eksporta atbalstam un atbalstam, ko piešķir ar nosacījumu, ka importa preču vietā tiek izmantotas vietējās preces. Tā jo īpaši nebūtu piemērojama atbalstam izplatīšanas tīkla izveides un darbības finansēšanai citās dalībvalstīs vai trešās valstīs. Atbalstu par izdevumiem saistībā ar dalību tirdzniecības izstādēs vai pētījumu vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi jauna vai esoša produkta laišanai jaunā tirgū citā dalībvalstī vai kādā trešā valstī, parasti neuzskata par eksporta atbalstu.

| (10) | Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē un darbojas arī citās nozarēs vai veic citas darbības, kas ietilpst Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013 (14) darbības jomā, atbalstam, ko piešķir minētajām citām nozarēm vai darbībām, būtu jāpiemēro minētā regula ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina, ka darbība zvejniecības un akvakultūras nozarē negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(10)

Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē un darbojas arī citās nozarēs vai veic citas darbības, kas ietilpst Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013 (14) darbības jomā, atbalstam, ko piešķir minētajām citām nozarēm vai darbībām, būtu jāpiemēro minētā regula ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina, ka darbība zvejniecības un akvakultūras nozarē negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar minēto regulu.

| (11) | Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē, kā arī lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē, atbalstam, ko piešķir pirmajai minētajai nozarei vai darbībām, būtu jāpiemēro šī regula ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka lauksaimniecības produktu primārā ražošana negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē, kā arī lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē, atbalstam, ko piešķir pirmajai minētajai nozarei vai darbībām, būtu jāpiemēro šī regula ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka lauksaimniecības produktu primārā ražošana negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar šo regulu.

| (12) | Šajā regulā būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošina, ka nav iespējams apiet atbalsta maksimālās intensitātes, kuras noteiktas īpašās regulās vai Komisijas lēmumos. Tajā būtu jāparedz arī skaidri un viegli piemērojami kumulācijas noteikumi. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā būtu jāparedz noteikumi, kas nodrošina, ka nav iespējams apiet atbalsta maksimālās intensitātes, kuras noteiktas īpašās regulās vai Komisijas lēmumos. Tajā būtu jāparedz arī skaidri un viegli piemērojami kumulācijas noteikumi.

| (13) | Trīs gadu laikposms, kuru ņem vērā šīs regulas mērķiem, būtu jānosaka pēc slīdošā principa, tas ir, pirms katras jaunas de minimis atbalsta piešķiršanas ir jāņem vērā attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados piešķirtā de minimis atbalsta kopsumma. |
| --- | --- |

(13)

Trīs gadu laikposms, kuru ņem vērā šīs regulas mērķiem, būtu jānosaka pēc slīdošā principa, tas ir, pirms katras jaunas de minimis atbalsta piešķiršanas ir jāņem vērā attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados piešķirtā de minimis atbalsta kopsumma.

| (14) | Šī regula neizslēdz iespēju, ka pasākums netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, to pamatojot ar šajā regulā neizklāstītiem apsvērumiem, piemēram, tāpēc, ka pasākums atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam vai neparedz valsts līdzekļu nodošanu. Jo īpaši Savienības finansējums, kuru centrāli pārvalda Komisija un kurš nav dalībvalsts tiešā vai netiešā kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu un nebūtu jāņem vērā, nosakot, vai ir ievērots attiecīgais robežlielums vai valsts maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

(14)

Šī regula neizslēdz iespēju, ka pasākums netiek uzskatīts par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, to pamatojot ar šajā regulā neizklāstītiem apsvērumiem, piemēram, tāpēc, ka pasākums atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam vai neparedz valsts līdzekļu nodošanu. Jo īpaši Savienības finansējums, kuru centrāli pārvalda Komisija un kurš nav dalībvalsts tiešā vai netiešā kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu un nebūtu jāņem vērā, nosakot, vai ir ievērots attiecīgais robežlielums vai valsts maksimālais apjoms.

| (15) | Pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un efektīvas uzraudzības labad šī regula būtu jāpiemēro tikai tādam de minimis atbalstam, kuram ir iespējams iepriekš precīzi aprēķināt bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu (“pārredzams atbalsts”). Šādus precīzus aprēķinus ir iespējams veikt, piemēram, dotācijām, procentu likmju subsīdijām, nepārsniedzamiem nodokļu atbrīvojumiem vai citiem instrumentiem, kuros ir paredzēts maksimālais apjoms, kas nodrošina, ka netiek pārsniegts attiecīgais robežlielums. Maksimālā apjoma noteikšana nozīmē, ka tad, ja atbalsta precīzā summa nav vai vēl nav zināma, dalībvalstij ir jāpieņem, ka šī summa ir vienāda ar maksimālo robežu, lai tādējādi tiktu nodrošināts, ka vairāki paralēli atbalsta pasākumi nepārsniedz šajā regulā noteikto robežlielumu, un lai piemērotu kumulācijas noteikumus. |
| --- | --- |

(15)

Pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un efektīvas uzraudzības labad šī regula būtu jāpiemēro tikai tādam de minimis atbalstam, kuram ir iespējams iepriekš precīzi aprēķināt bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu (“pārredzams atbalsts”). Šādus precīzus aprēķinus ir iespējams veikt, piemēram, dotācijām, procentu likmju subsīdijām, nepārsniedzamiem nodokļu atbrīvojumiem vai citiem instrumentiem, kuros ir paredzēts maksimālais apjoms, kas nodrošina, ka netiek pārsniegts attiecīgais robežlielums. Maksimālā apjoma noteikšana nozīmē, ka tad, ja atbalsta precīzā summa nav vai vēl nav zināma, dalībvalstij ir jāpieņem, ka šī summa ir vienāda ar maksimālo robežu, lai tādējādi tiktu nodrošināts, ka vairāki paralēli atbalsta pasākumi nepārsniedz šajā regulā noteikto robežlielumu, un lai piemērotu kumulācijas noteikumus.

| (16) | Pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un de minimis robežlieluma pareizas piemērošanas labad visām dalībvalstīm būtu jāpiemēro viena un tā pati aprēķinu metode. Lai atvieglotu šo aprēķinu, atbalsta summas, kas nav naudas līdzekļu dotācijas, būtu jāizsaka kā to bruto dotācijas ekvivalents. Lai aprēķinātu bruto dotācijas ekvivalentu pārredzamiem atbalsta veidiem, kas nav dotācijas, un vairākās daļās maksājamam atbalstam, ir jāizmanto šā atbalsta piešķiršanas laikā spēkā esošās tirgus procentu likmes. Lai nodrošinātu valsts atbalsta noteikumu vienveidīgu, pārredzamu un vienkāršu piemērošanu, piemērojamajām tirgus likmēm šīs regulas nolūkiem vajadzētu būt atsauces likmēm, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (15). |
| --- | --- |

(16)

Pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes un de minimis robežlieluma pareizas piemērošanas labad visām dalībvalstīm būtu jāpiemēro viena un tā pati aprēķinu metode. Lai atvieglotu šo aprēķinu, atbalsta summas, kas nav naudas līdzekļu dotācijas, būtu jāizsaka kā to bruto dotācijas ekvivalents. Lai aprēķinātu bruto dotācijas ekvivalentu pārredzamiem atbalsta veidiem, kas nav dotācijas, un vairākās daļās maksājamam atbalstam, ir jāizmanto šā atbalsta piešķiršanas laikā spēkā esošās tirgus procentu likmes. Lai nodrošinātu valsts atbalsta noteikumu vienveidīgu, pārredzamu un vienkāršu piemērošanu, piemērojamajām tirgus likmēm šīs regulas nolūkiem vajadzētu būt atsauces likmēm, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (15).

| (17) | Atbalsts aizdevumu veidā, tostarp de minimis riska finansējuma atbalsts aizdevumu veidā, būtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz tirgus procentu likmēm, kuras ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Lai vienkāršotu neliela apjoma īstermiņa aizdevumu izskatīšanu, šajā regulā būtu jāparedz skaidrs noteikums, kas ir viegli piemērojams un ņem vērā gan aizdevuma apjomu, gan ilgumu. Pamatojoties uz Komisijas pieredzi, attiecībā uz aizdevumiem, kuriem ir nodrošinājums vismaz 50 % apmērā no aizdevuma un kuri nepārsniedz vai nu EUR 150 000 un piecu gadu ilgumu, vai EUR 75 000 un desmit gadu ilgumu, var uzskatīt, ka to bruto dotācijas ekvivalents nepārsniedz de minimis robežlielumu. Ņemot vērā, ka ir sarežģīti noteikt bruto dotācijas ekvivalentu atbalstam, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri varētu nespēt atmaksāt aizdevumu, šis noteikums nebūtu jāpiemēro šādiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(17)

Atbalsts aizdevumu veidā, tostarp de minimis riska finansējuma atbalsts aizdevumu veidā, būtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz tirgus procentu likmēm, kuras ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Lai vienkāršotu neliela apjoma īstermiņa aizdevumu izskatīšanu, šajā regulā būtu jāparedz skaidrs noteikums, kas ir viegli piemērojams un ņem vērā gan aizdevuma apjomu, gan ilgumu. Pamatojoties uz Komisijas pieredzi, attiecībā uz aizdevumiem, kuriem ir nodrošinājums vismaz 50 % apmērā no aizdevuma un kuri nepārsniedz vai nu EUR 150 000 un piecu gadu ilgumu, vai EUR 75 000 un desmit gadu ilgumu, var uzskatīt, ka to bruto dotācijas ekvivalents nepārsniedz de minimis robežlielumu. Ņemot vērā, ka ir sarežģīti noteikt bruto dotācijas ekvivalentu atbalstam, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri varētu nespēt atmaksāt aizdevumu, šis noteikums nebūtu jāpiemēro šādiem uzņēmumiem.

| (18) | Atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā nebūtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, izņemot, ja iepludinātā publiskā kapitāla kopsumma nepārsniedz de minimis robežlielumu. Atbalstu riska finansējuma pasākumu veidā, kas izpaužas kā pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumi, kā minēts pamatnostādnēs par riska finansējumu (16), nebūtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, izņemot, ja saskaņā ar attiecīgo pasākumu nodrošinātais kapitāls nepārsniedz de minimis robežlielumu. |
| --- | --- |

(18)

Atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā nebūtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, izņemot, ja iepludinātā publiskā kapitāla kopsumma nepārsniedz de minimis robežlielumu. Atbalstu riska finansējuma pasākumu veidā, kas izpaužas kā pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumi, kā minēts pamatnostādnēs par riska finansējumu (16), nebūtu jāuzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, izņemot, ja saskaņā ar attiecīgo pasākumu nodrošinātais kapitāls nepārsniedz de minimis robežlielumu.

| (19) | Atbalsts garantiju veidā, tostarp de minimis riska finansējuma atbalsts garantiju veidā, būtu jāuzskata par pārredzamu atbalstu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošības zonas prēmijām, kas attiecīgajam uzņēmumu veidam noteiktas Komisijas paziņojumā (17). Lai vienkāršotu izskatīšanas procedūru īstermiņa garantijām, ar kurām sedz lielākais 80 % no salīdzinoši neliela apjoma aizdevuma, šajā regulā būtu jāparedz skaidrs noteikums, kas ir viegli piemērojams un ņem vērā gan pamatā esošā aizdevuma apjomu, gan garantijas ilgumu. Šis noteikums nebūtu piemērojams garantijām par pamatā esošajiem darījumiem, kas nav aizdevumi, piemēram, garantijām par pašu kapitāla darījumiem. Ja garantijas apmērs nepārsniedz 80 % no attiecīgā aizdevuma, garantētā summa nepārsniedz EUR 225 000 un garantijas ilgums nepārsniedz piecus gadus, garantiju var uzskatīt par tādu, kuras bruto dotācijas ekvivalents nepārsniedz de minimis robežlielumu. Tas pats attiecas uz garantiju, kuras apmērs nepārsniedz 80 % no pamatā esošā aizdevuma, garantētā summa nepārsniedz EUR 112 500 un garantijas ilgums nepārsniedz desmit gadus. Turklāt dalībvalstis var izmantot garantiju bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metodi, kura bijusi paziņota Komisijai saskaņā ar citu tajā laikā piemērojamu Komisijas regulu valsts atbalsta jomā un kuru Komisija ir akceptējusi kā tādu, kas atbilst Garantiju paziņojumam vai tam sekojošam paziņojumam, ar nosacījumu, ka akceptētā metode attiecas tieši uz attiecīgo garantijas veidu un attiecīgo pamatā esošā darījuma veidu šīs regulas piemērošanas kontekstā. Ņemot vērā, ka ir sarežģīti noteikt bruto dotācijas ekvivalentu atbalstam, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri varētu nespēt atmaksāt aizdevumu, šis noteikums nebūtu jāpiemēro šādiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(19)

Atbalsts garantiju veidā, tostarp de minimis riska finansējuma atbalsts garantiju veidā, būtu jāuzskata par pārredzamu atbalstu, ja bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošības zonas prēmijām, kas attiecīgajam uzņēmumu veidam noteiktas Komisijas paziņojumā (17). Lai vienkāršotu izskatīšanas procedūru īstermiņa garantijām, ar kurām sedz lielākais 80 % no salīdzinoši neliela apjoma aizdevuma, šajā regulā būtu jāparedz skaidrs noteikums, kas ir viegli piemērojams un ņem vērā gan pamatā esošā aizdevuma apjomu, gan garantijas ilgumu. Šis noteikums nebūtu piemērojams garantijām par pamatā esošajiem darījumiem, kas nav aizdevumi, piemēram, garantijām par pašu kapitāla darījumiem. Ja garantijas apmērs nepārsniedz 80 % no attiecīgā aizdevuma, garantētā summa nepārsniedz EUR 225 000 un garantijas ilgums nepārsniedz piecus gadus, garantiju var uzskatīt par tādu, kuras bruto dotācijas ekvivalents nepārsniedz de minimis robežlielumu. Tas pats attiecas uz garantiju, kuras apmērs nepārsniedz 80 % no pamatā esošā aizdevuma, garantētā summa nepārsniedz EUR 112 500 un garantijas ilgums nepārsniedz desmit gadus. Turklāt dalībvalstis var izmantot garantiju bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanas metodi, kura bijusi paziņota Komisijai saskaņā ar citu tajā laikā piemērojamu Komisijas regulu valsts atbalsta jomā un kuru Komisija ir akceptējusi kā tādu, kas atbilst Garantiju paziņojumam vai tam sekojošam paziņojumam, ar nosacījumu, ka akceptētā metode attiecas tieši uz attiecīgo garantijas veidu un attiecīgo pamatā esošā darījuma veidu šīs regulas piemērošanas kontekstā. Ņemot vērā, ka ir sarežģīti noteikt bruto dotācijas ekvivalentu atbalstam, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri varētu nespēt atmaksāt aizdevumu, šis noteikums nebūtu jāpiemēro šādiem uzņēmumiem.

| (20) | Ja de minimis atbalsta shēmu īsteno ar finanšu starpnieku palīdzību, būtu jānodrošina, ka tie nesaņem nekādu valsts atbalstu. To var panākt, piemēram, pieprasot, lai finanšu starpnieki, kuri gūst labumu no valsts garantijas, maksā tirgus apstākļiem atbilstīgu prēmiju vai pilnībā nodod gūto labumu galīgajiem saņēmējiem, vai ievērojot de minimis robežlielumu un pārējos šīs regulas nosacījumus arī starpnieku līmenī. |
| --- | --- |

(20)

Ja de minimis atbalsta shēmu īsteno ar finanšu starpnieku palīdzību, būtu jānodrošina, ka tie nesaņem nekādu valsts atbalstu. To var panākt, piemēram, pieprasot, lai finanšu starpnieki, kuri gūst labumu no valsts garantijas, maksā tirgus apstākļiem atbilstīgu prēmiju vai pilnībā nodod gūto labumu galīgajiem saņēmējiem, vai ievērojot de minimis robežlielumu un pārējos šīs regulas nosacījumus arī starpnieku līmenī.

| (21) | Pamatojoties uz dalībvalsts paziņojumu, Komisija var pārbaudīt, vai pasākums, kas nav dotācija, aizdevums, garantija, kapitāla iepludināšana vai riska finansēšanas pasākums pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā, atbilst bruto dotācijas ekvivalentam, kurš nepārsniedz de minimis robežlielumu, un uz ko tādējādi varētu attiekties šī regula. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz dalībvalsts paziņojumu, Komisija var pārbaudīt, vai pasākums, kas nav dotācija, aizdevums, garantija, kapitāla iepludināšana vai riska finansēšanas pasākums pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumu veidā, atbilst bruto dotācijas ekvivalentam, kurš nepārsniedz de minimis robežlielumu, un uz ko tādējādi varētu attiekties šī regula.

| (22) | Komisijai ir pienākums nodrošināt, ka tiek ievēroti valsts atbalsta noteikumi, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā paredzēto sadarbības principu dalībvalstīm būtu jāatvieglo šā mērķa sasniegšana, izveidojot vajadzīgos instrumentus, lai nodrošinātu, ka de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta vienam vienotam uzņēmumam saskaņā ar de minimis noteikumiem, nepārsniedz kopējo pieļaujamo robežlielumu. Tālab dalībvalstīm, piešķirot de minimis atbalstu, attiecīgais uzņēmums būtu jāinformē par piešķirtā de minimis atbalsta summu un tā de minimis raksturu un konkrēti jāatsaucas uz šo regulu. Dalībvalstīm būtu jāuzrauga piešķirtais atbalsts, lai nodrošinātu, ka attiecīgie robežlielumi netiek pārsniegti un tiek ievēroti kumulācijas noteikumi. Lai izpildītu minēto pienākumu, pirms šāda atbalsta piešķiršanas attiecīgajai dalībvalstij no uzņēmuma būtu jāiegūst deklarācija par citu de minimis atbalstu, uz kuru attiecas šī regula vai citas de minimis regulas un kas saņemts attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados. Alternatīvi dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izveidot centrālu reģistru, kurā ir pilnīga informācija par piešķirto de minimis atbalstu, un pārbaudīt, vai jauna atbalsta piešķiršana nepārsniedz attiecīgo robežlielumu. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai ir pienākums nodrošināt, ka tiek ievēroti valsts atbalsta noteikumi, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā paredzēto sadarbības principu dalībvalstīm būtu jāatvieglo šā mērķa sasniegšana, izveidojot vajadzīgos instrumentus, lai nodrošinātu, ka de minimis atbalsta kopsumma, kas piešķirta vienam vienotam uzņēmumam saskaņā ar de minimis noteikumiem, nepārsniedz kopējo pieļaujamo robežlielumu. Tālab dalībvalstīm, piešķirot de minimis atbalstu, attiecīgais uzņēmums būtu jāinformē par piešķirtā de minimis atbalsta summu un tā de minimis raksturu un konkrēti jāatsaucas uz šo regulu. Dalībvalstīm būtu jāuzrauga piešķirtais atbalsts, lai nodrošinātu, ka attiecīgie robežlielumi netiek pārsniegti un tiek ievēroti kumulācijas noteikumi. Lai izpildītu minēto pienākumu, pirms šāda atbalsta piešķiršanas attiecīgajai dalībvalstij no uzņēmuma būtu jāiegūst deklarācija par citu de minimis atbalstu, uz kuru attiecas šī regula vai citas de minimis regulas un kas saņemts attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados. Alternatīvi dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izveidot centrālu reģistru, kurā ir pilnīga informācija par piešķirto de minimis atbalstu, un pārbaudīt, vai jauna atbalsta piešķiršana nepārsniedz attiecīgo robežlielumu.

| (23) | Pirms jebkura jauna de minimis atbalsta piešķiršanas katrai dalībvalstij būtu jāpārliecinās, ka ar jauno de minimis atbalstu minētajā dalībvalstī netiks pārsniegts ne de minimis robežlielums, ne valsts maksimālais apjoms un ka ir izpildīti pārējie šīs regulas nosacījumi. |
| --- | --- |

(23)

Pirms jebkura jauna de minimis atbalsta piešķiršanas katrai dalībvalstij būtu jāpārliecinās, ka ar jauno de minimis atbalstu minētajā dalībvalstī netiks pārsniegts ne de minimis robežlielums, ne valsts maksimālais apjoms un ka ir izpildīti pārējie šīs regulas nosacījumi.

| (24) | Ņemot vērā Komisijas pieredzi un jo īpaši to, cik bieži parasti ir jāpārskata valsts atbalsta politika, šīs regulas piemērošanas periodam vajadzētu būt ierobežotam. Ja šīs regulas piemērošanas laiks beidzas un netiek pagarināts, attiecībā uz de minimis atbalstu, uz ko attiecas šī regula, būtu jādod dalībvalstīm sešu mēnešu pielāgošanās periods, |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā Komisijas pieredzi un jo īpaši to, cik bieži parasti ir jāpārskata valsts atbalsta politika, šīs regulas piemērošanas periodam vajadzētu būt ierobežotam. Ja šīs regulas piemērošanas laiks beidzas un netiek pagarināts, attiecībā uz de minimis atbalstu, uz ko attiecas šī regula, būtu jādod dalībvalstīm sešu mēnešu pielāgošanās periods,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem zvejniecības un akvakultūras nozarē, izņemot:

| a) | atbalstu, kura summa ir noteikta, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu; |
| --- | --- |

a)

atbalstu, kura summa ir noteikta, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu;

| b) | atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, tas ir, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām; |
| --- | --- |

b)

atbalstu darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, tas ir, atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, izplatīšanas tīkla izveidi un darbību vai citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām;

| c) | atbalstu, ko piešķir ar nosacījumu, ka importa preču vietā tiek izmantotas vietējās preces; |
| --- | --- |

c)

atbalstu, ko piešķir ar nosacījumu, ka importa preču vietā tiek izmantotas vietējās preces;

| d) | atbalstu zvejas kuģu iegādei; |
| --- | --- |

d)

atbalstu zvejas kuģu iegādei;

| e) | atbalstu zvejas kuģu galvenā dzinēja vai palīgdzinēja modernizācijai vai nomaiņai; |
| --- | --- |

e)

atbalstu zvejas kuģu galvenā dzinēja vai palīgdzinēja modernizācijai vai nomaiņai;

| f) | atbalstu darbībām, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojumam, kas palielina kuģa spēju atrast zivis; |
| --- | --- |

f)

atbalstu darbībām, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojumam, kas palielina kuģa spēju atrast zivis;

| g) | atbalstu jaunu zvejas kuģu būvei vai zvejas kuģu importēšanai; |
| --- | --- |

g)

atbalstu jaunu zvejas kuģu būvei vai zvejas kuģu importēšanai;

| h) | atbalstu zvejas darbību pagaidu vai galīgai pārtraukšanai, ja vien Regulā (ES) Nr. 508/2014 nav īpaši noteikts citādi; |
| --- | --- |

h)

atbalstu zvejas darbību pagaidu vai galīgai pārtraukšanai, ja vien Regulā (ES) Nr. 508/2014 nav īpaši noteikts citādi;

| i) | atbalstu izpētes zvejai; |
| --- | --- |

i)

atbalstu izpētes zvejai;

| j) | atbalstu uzņēmuma īpašumtiesību nodošanai; |
| --- | --- |

j)

atbalstu uzņēmuma īpašumtiesību nodošanai;

| k) | atbalstu tiešai krājumu atjaunošanai, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri noteikts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana. |
| --- | --- |

k)

atbalstu tiešai krājumu atjaunošanai, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri noteikts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana.

2.   Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē un darbojas arī vienā vai vairākās nozarēs vai veic citas darbības, kas ietilpst Regulas (ES) Nr. 1407/2013 darbības jomā, atbalstam, ko piešķir pēdējām minētajām nozarēm vai darbībām, piemēro minēto regulu ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka darbības zvejniecības un akvakultūras nozarē negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar minēto regulu.

3.   Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē, kā arī lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē, kas ietilpst Komisijas Regulas (ES) Nr. 1408/2013 (18) darbības jomā, atbalstam, ko piešķir pirmajai minētajai nozarei, piemēro šo regulu ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka lauksaimniecības produktu primārā ražošana negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar šo regulu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “uzņēmumi zvejniecības un akvakultūras nozarē” ir uzņēmumi, kas nodarbojas ar zvejas un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību; |
| --- | --- |

a)

“uzņēmumi zvejniecības un akvakultūras nozarē” ir uzņēmumi, kas nodarbojas ar zvejas un akvakultūras produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību;

| b) | “zvejas un akvakultūras produkti” ir produkti, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. panta a) un b) punktā; |
| --- | --- |

b)

“zvejas un akvakultūras produkti” ir produkti, kas definēti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. panta a) un b) punktā;

| c) | “apstrāde un tirdzniecība” ir visas darbības, tostarp manipulācijas, apstrāde, ražošana un izplatīšana, ko veic laikā starp izkraušanas vai ieguves posmu un galaprodukta posmu. |
| --- | --- |

c)

“apstrāde un tirdzniecība” ir visas darbības, tostarp manipulācijas, apstrāde, ražošana un izplatīšana, ko veic laikā starp izkraušanas vai ieguves posmu un galaprodukta posmu.

2.   “Viens vienots uzņēmums” šīs regulas nolūkā ietver visus uzņēmumus, kuru starpā pastāv vismaz vienas no šādām attiecībām:

| a) | vienam uzņēmumam ir akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākums citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

a)

vienam uzņēmumam ir akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākums citā uzņēmumā;

| b) | vienam uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist cita uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu; |
| --- | --- |

b)

vienam uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist cita uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu;

| c) | vienam uzņēmumam ir tiesības īstenot dominējošu ietekmi pār citu uzņēmumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem; |
| --- | --- |

c)

vienam uzņēmumam ir tiesības īstenot dominējošu ietekmi pār citu uzņēmumu saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem;

| d) | viens uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem minētā uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

viens uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem minētā uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem.

Uzņēmumi, kuriem kādas no pirmās daļas a)–d) apakšpunktā minētajām attiecībām pastāv ar viena vai vairāku citu uzņēmumu starpniecību, arī ir uzskatāmi par vienu vienotu uzņēmumu.

3. pants

De minimis atbalsts

1.   Atbalsta pasākumus, kas atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, uzskata par tādiem, kuri neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvoti no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

2.   Kopējais de minimis atbalsts, ko viena dalībvalsts piešķīrusi vienam vienotam uzņēmumam zvejniecības un akvakultūras nozarē, jebkurā triju fiskālo gadu periodā nepārsniedz EUR 30 000.

3.   Kumulatīvā de minimis atbalsta summa, ko viena dalībvalsts piešķīrusi uzņēmumiem, kuri darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē, jebkurā triju fiskālo gadu periodā nepārsniedz pielikumā noteikto valsts maksimālo apjomu.

4.   De minimis atbalstu uzskata par piešķirtu brīdī, kad uzņēmumam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu ir piešķirtas likumīgās tiesības saņemt atbalstu, neatkarīgi no datuma, kurā de minimis atbalsts uzņēmumam izmaksāts.

5.   Šā panta 2. punktā noteikto robežlielumu un 3. punktā minēto valsts maksimālo apjomu piemēro neatkarīgi no de minimis atbalsta veida vai izvirzītā mērķa un neatkarīgi no tā, vai dalībvalsts piešķirto atbalstu pilnībā vai daļēji finansē no Savienības resursiem. Triju fiskālo gadu periodu nosaka, ņemot vērā fiskālo gadu sistēmu, kuru uzņēmums izmanto attiecīgajā dalībvalstī.

6.   Lai piemērotu 2. punktā noteikto robežlielumu un 3. punktā minēto valsts maksimālo apjomu, atbalstu izsaka kā naudas līdzekļu dotāciju. Izmanto bruto summas, tas ir, summas pirms nodokļiem vai citiem atskaitījumiem. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summa ir atbalsta bruto dotācijas ekvivalents.

Atbalstu, kas izmaksājams vairākās daļās, diskontē atbilstoši tā vērtībai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai, ir atbalsta piešķiršanas laikā piemērojamā diskonta likme.

7.   Ja, piešķirot jaunu de minimis atbalstu, tiktu pārsniegts 2. punktā noteiktais robežlielums vai 3. punktā minētais valsts maksimālais apjoms, šo regulu nevar piemērot nevienai minētā jaunā atbalsta daļai.

8.   Lai uzņēmumu apvienošanās vai iegādes gadījumā noteiktu, vai ar jaunu de minimis atbalstu jaunajam uzņēmumam vai uzņēmumam, kas veic iegādi, netiktu pārsniegts robežlielums vai valsts maksimālais apjoms, ņem vērā visu katram apvienošanā iesaistītajam uzņēmumam iepriekš piešķirto de minimis atbalstu. Pirms apvienošanās vai iegādes likumīgi piešķirtais de minimis atbalsts arī pēc tam tiek uzskatīts par likumīgu.

9.   Ja vienu uzņēmumu sadala divos vai vairākos atsevišķos uzņēmumos, pirms sadalīšanas piešķirto de minimis atbalstu attiecina uz uzņēmumu, kurš no šā atbalsta guva labumu un kurš principā ir uzņēmums, kas pārņem darbības, kurām tika izmantots attiecīgais de minimis atbalsts. Ja šāda attiecināšana nav iespējama, attiecīgo de minimis atbalstu attiecina proporcionāli, pamatojoties uz jauno uzņēmumu pašu kapitāla bilances vērtību sadales faktiskajā datumā.

4. pants

Bruto dotācijas ekvivalenta aprēķins

1.   Šo regulu piemēro vienīgi atbalstam, kuram ir iespējams iepriekš precīzi aprēķināt bruto dotācijas ekvivalentu, neveicot riska novērtējumu (“pārredzams atbalsts”).

2.   Atbalstu dotāciju vai procentu likmju subsīdiju veidā uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu.

3.   Atbalstu aizdevumu veidā uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, ja:

| a) | saņēmējam netiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tas neatbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, lai tam pēc kreditoru pieprasījuma piemērotu kolektīvu maksātnespējas procedūru. Lielo uzņēmumu gadījumā saņēmējam jābūt situācijā, kas pielīdzināma vismaz B- kredītreitingam; un |
| --- | --- |

a)

saņēmējam netiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tas neatbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, lai tam pēc kreditoru pieprasījuma piemērotu kolektīvu maksātnespējas procedūru. Lielo uzņēmumu gadījumā saņēmējam jābūt situācijā, kas pielīdzināma vismaz B- kredītreitingam; un

| b) | aizdevuma nodrošinājums ir vismaz 50 % apmērā no aizdevuma un aizdevuma summa sasniedz EUR 150 000 piecu gadu laikā vai EUR 75 000 desmit gadu laikā; ja aizdevuma summa ir mazāka par minētajām summām un/vai aizdevums ir piešķirts uz mazāk nekā, attiecīgi, pieciem vai desmit gadiem, aizdevuma bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina kā atbilstīgo proporciju no robežlieluma, kas noteikts 3. panta 2. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

aizdevuma nodrošinājums ir vismaz 50 % apmērā no aizdevuma un aizdevuma summa sasniedz EUR 150 000 piecu gadu laikā vai EUR 75 000 desmit gadu laikā; ja aizdevuma summa ir mazāka par minētajām summām un/vai aizdevums ir piešķirts uz mazāk nekā, attiecīgi, pieciem vai desmit gadiem, aizdevuma bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina kā atbilstīgo proporciju no robežlieluma, kas noteikts 3. panta 2. punktā; vai

| c) | bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz piešķiršanas laikā piemērojamo atsauces likmi. |
| --- | --- |

c)

bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz piešķiršanas laikā piemērojamo atsauces likmi.

4.   Atbalstu kapitāla iepludināšanas veidā uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu vienīgi tad, ja iepludinātā publiskā kapitāla kopsumma nepārsniedz 3. panta 2. punktā noteikto de minimis robežlielumu.

5.   Atbalstu riska finansējuma pasākumu veidā, kas izpaužas kā pašu kapitāla vai kvazikapitāla ieguldījumi, uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu vienīgi tad, ja vienam vienotam uzņēmumam nodrošinātais kapitāls nepārsniedz 3. panta 2. punktā noteikto de minimis robežlielumu.

6.   Atbalstu garantiju veidā uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, ja:

| a) | saņēmējam netiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tas neatbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, lai tam pēc kreditoru pieprasījuma piemērotu kolektīvu maksātnespējas procedūru. Lielo uzņēmumu gadījumā saņēmējam jābūt situācijā, kas pielīdzināma vismaz B- kredītreitingam; un |
| --- | --- |

a)

saņēmējam netiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tas neatbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, lai tam pēc kreditoru pieprasījuma piemērotu kolektīvu maksātnespējas procedūru. Lielo uzņēmumu gadījumā saņēmējam jābūt situācijā, kas pielīdzināma vismaz B- kredītreitingam; un

| b) | garantijas apmērs nepārsniedz 80 % no pamatā esošā aizdevuma un vai nu garantētā summa nepārsniedz EUR 225 000 un garantijas ilgums ir pieci gadi, vai arī garantētā summa nepārsniedz EUR 112 500 un garantijas ilgums ir desmit gadi; ja garantētā summa ir mazāka par minētajām summām un/vai garantijas ilgums ir mazāks nekā attiecīgi pieci vai desmit gadi, šīs garantijas bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina kā atbilstošo proporciju no robežlieluma, kas noteikts 3. panta 2. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

garantijas apmērs nepārsniedz 80 % no pamatā esošā aizdevuma un vai nu garantētā summa nepārsniedz EUR 225 000 un garantijas ilgums ir pieci gadi, vai arī garantētā summa nepārsniedz EUR 112 500 un garantijas ilgums ir desmit gadi; ja garantētā summa ir mazāka par minētajām summām un/vai garantijas ilgums ir mazāks nekā attiecīgi pieci vai desmit gadi, šīs garantijas bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina kā atbilstošo proporciju no robežlieluma, kas noteikts 3. panta 2. punktā; vai

| c) | bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošības zonas prēmijām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā; vai |
| --- | --- |

c)

bruto dotācijas ekvivalents ir aprēķināts, pamatojoties uz drošības zonas prēmijām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā; vai

| d) | pirms īstenošanas:






  i) | garantijas bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanai izmantotā metode ir paziņota Komisijai saskaņā ar citu tajā laikā piemērojamu Komisijas regulu un Komisija šo metodi ir akceptējusi kā tādu, kas atbilst Garantiju paziņojumam vai tam sekojošam paziņojumam; un |
| --- | --- | --- |

d)

pirms īstenošanas:

i)

garantijas bruto dotācijas ekvivalenta aprēķināšanai izmantotā metode ir paziņota Komisijai saskaņā ar citu tajā laikā piemērojamu Komisijas regulu un Komisija šo metodi ir akceptējusi kā tādu, kas atbilst Garantiju paziņojumam vai tam sekojošam paziņojumam; un

| ii) | minētā metode attiecas tieši uz attiecīgo garantijas veidu un attiecīgo pamatā esošā darījuma veidu šīs regulas piemērošanas kontekstā. |
| --- | --- |

ii)

minētā metode attiecas tieši uz attiecīgo garantijas veidu un attiecīgo pamatā esošā darījuma veidu šīs regulas piemērošanas kontekstā.

7.   Atbalstu citu instrumentu veidā uzskata par pārredzamu de minimis atbalstu, ja instrumentā ir paredzēts maksimālais apjoms, kas nodrošina, ka netiek pārsniegts attiecīgais robežlielums.

5. pants

Kumulācija

1.   Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē un darbojas arī vienā vai vairākās nozarēs vai veic citas darbības, kas ietilpst Regulas (ES) Nr. 1407/2013 darbības jomā, de minimis atbalstu, ko piešķir darbībām zvejniecības un akvakultūras nozarē saskaņā ar šo regulu, var kumulēt ar de minimis atbalstu, ko piešķir pēdējām minētajām nozarēm vai darbībām, līdz attiecīgajam robežlielumam, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1407/2013 3. panta 2. punktā, ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalstis ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka darbības zvejniecības un akvakultūras nozarē negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1407/2013.

2.   Ja uzņēmums darbojas zvejniecības un akvakultūras nozarē, kā arī lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā, de minimis atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1408/2013, var kumulēt ar de minimis atbalstu, ko piešķir zvejniecības un akvakultūras nozarē saskaņā ar šo regulu, līdz šajā regulā noteiktajam robežlielumam ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalstis ar tādiem piemērotiem līdzekļiem kā darbību vai izmaksu nošķiršana nodrošina to, ka lauksaimniecības produktu primārā ražošana negūst labumu no de minimis atbalsta, ko piešķir saskaņā ar šo regulu.

3.   De minimis atbalstu nekumulē ar valsts atbalstu attiecībā uz vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām vai valsts atbalstu tam pašam riska finansējuma pasākumam, ja šīs kumulācijas rezultātā tiktu pārsniegta attiecīgā maksimālā atbalsta intensitāte vai atbalsta summa, kāda konkrētā gadījuma īpašajos apstākļos ir noteikta grupu atbrīvojuma regulā vai lēmumā, kuru pieņēmusi Komisija. De minimis atbalstu, kas nav piešķirts konkrētu attiecināmo izmaksu segšanai vai kas nav attiecināms uz konkrētām attiecināmajām izmaksām, drīkst kumulēt ar citu valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar grupu atbrīvojuma regulu vai lēmumu, kuru pieņēmusi Komisija.

6. pants

Uzraudzība

1.   Ja dalībvalsts kādam uzņēmumam plāno piešķirt de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, tā rakstiski informē šo uzņēmumu par atbalsta iespējamo summu, kas izteikta kā bruto dotācijas ekvivalents, un par atbalsta de minimis raksturu, skaidri atsaucoties uz šo regulu un norādot tās nosaukumu un atsauci uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, pamatojoties uz kādu shēmu, piešķir dažādiem uzņēmumiem un ja šiem uzņēmumiem saskaņā ar minēto shēmu tiek piešķirtas dažādas individuālā atbalsta summas, attiecīgā dalībvalsts var izvēlēties šīs saistības pildīt, informējot attiecīgos uzņēmumus par fiksētu summu, kas atbilst maksimālajai atbalsta summai, kuru var piešķirt atbilstoši minētajai shēmai. Šādā gadījumā, nosakot, vai ir sasniegts 3. panta 2. punktā noteiktais robežlielums un nav pārsniegts 3. panta 3. punktā minētais valsts maksimālais apjoms, izmanto fiksēto summu. Pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalsts no attiecīgā uzņēmuma pieprasa rakstisku vai elektronisku deklarāciju par visu citu de minimis atbalstu, kuru iepriekšējo divu fiskālo gadu un kārtējā fiskālā gada laikā uzņēmums ir saņēmis saskaņā ar šo regulu vai citām de minimis regulām.

2.   Ja dalībvalsts ir izveidojusi de minimis atbalsta centrālo reģistru, kas satur pilnīgu informāciju par visu de minimis atbalstu, ko piešķīrusi jebkura minētās dalībvalsts iestāde, tad 1. punktu pārstāj piemērot no brīža, kad reģistrā ir dati par triju fiskālo gadu periodu.

3.   Dalībvalsts jaunu de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu piešķir tikai pēc tam, kad ir pārbaudījusi, ka šis atbalsts nepalielina attiecīgajam uzņēmumam piešķirtā de minimis atbalsta kopsummu virs 3. panta 2. punktā noteiktā robežlieluma un 3. panta 3. punktā minētā valsts maksimālā apjoma un ka ir ievēroti visi šajā regulā iekļautie nosacījumi.

4.   Dalībvalstis reģistrē un apkopo visu informāciju par šīs regulas piemērošanu. Šajā informācijā ietver visus datus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka šīs regulas nosacījumi ir ievēroti. Datus par individuālo de minimis atbalstu glabā 10 fiskālos gadus, sākot no šā atbalsta piešķiršanas dienas. Datus par de minimis atbalsta shēmu glabā 10 fiskālos gadus, sākot no dienas, kurā saskaņā ar šo shēmu piešķirts pēdējais individuālais atbalsts.

5.   Pēc rakstiska pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts 20 darbdienu laikā vai tādā ilgākā laikposmā, kāds noteikts pieprasījumā, sniedz Komisijai visu informāciju, kuru Komisija uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu, vai šīs regulas nosacījumi ir izpildīti, un jo īpaši informāciju par de minimis atbalsta kopsummu, ko uzņēmums saņēmis saskaņā ar šo regulu un saskaņā ar citām de minimis regulām.

7. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šo regulu piemēro atbalstam, kas piešķirts pirms tās stāšanās spēkā, ja tas atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. Jebkuru atbalstu, kas neatbilst minētajiem nosacījumiem, Komisija novērtēs atbilstoši attiecīgajām nostādnēm, pamatnostādnēm un paziņojumiem.

2.   Uzskata, ka jebkurš individuālais de minimis atbalsts, kas piešķirts laikā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam un atbilst Regulas (EK) Nr. 1860/2004 nosacījumiem, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

3.   Uzskata, ka jebkurš individuālais de minimis atbalsts, kas piešķirts laikā no 2007. gada 31. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam un atbilst Regulas (EK) Nr. 875/2007 nosacījumiem, neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības.

4.   Pēc šīs regulas spēkā esības perioda beigām jebkurai de minimis atbalsta shēmai, kas atbilst šīs regulas nosacījumiem, šī regula ir piemērojama vēl sešus turpmākos mēnešus.

8. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas periods

Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. jūlijā.

To piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 92, 29.3.2014., 22. lpp.

2

(3)  Komisijas Paziņojums par de minimis noteikumu valsts atbalstam (OV C 68, 6.3.1996., 9. lpp.).

3

de minimis

(4)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.).

4

de minimis

(5)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

5

de minimis

(6)  Komisijas 2007. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 875/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam zivsaimniecības nozarē un par Regulas (EK) Nr. 1860/2004 grozīšanu (OV L 193, 25.7.2007., 6. lpp.).

6

de minimis

(7)  Spriedums lietā C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA un citi, 2006, Krājums, I-289. lpp.

7

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(8)  Spriedums lietā C-382/99 Nīderlande/Komisija, 2002, Krājums, I-5163. lpp.

8

(9)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Spriedums lietā C-456/00 Francija/Komisija, 2002, Krājums, I-11949. lpp.

13

(14)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

14

de minimis

(15)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

15

(16)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.).

16

(17)  Piemēram, Komisijas paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

17

(18)  Komisijas 2013. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1408/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības nozarē (OV L 352, 24.12.2013., 9. lpp.).

18

de minimis

---

PIELIKUMS

Valsts maksimālais apjoms, kas minēts 3. panta 3. punktā

| (EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Dalībvalstij piešķirtā de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa zvejniecības un akvakultūras jomā |
| Beļģija | 11 240 000 |
| Bulgārija | 1 270 000 |
| Čehijas Republika | 3 020 000 |
| Dānija | 51 720 000 |
| Vācija | 55 520 000 |
| Igaunija | 3 930 000 |
| Īrija | 20 820 000 |
| Grieķija | 27 270 000 |
| Spānija | 165 840 000 |
| Francija | 112 550 000 |
| Horvātija | 6 260 000 |
| Itālija | 96 310 000 |
| Kipra | 1 090 000 |
| Latvija | 4 450 000 |
| Lietuva | 8 320 000 |
| Luksemburga | 0 |
| Ungārija | 975 000 |
| Malta | 2 500 000 |
| Nīderlande | 22 960 000 |
| Austrija | 1 510 000 |
| Polija | 41 330 000 |
| Portugāle | 29 200 000 |
| Rumānija | 2 460 000 |
| Slovēnija | 990 000 |
| Slovākija | 860 000 |
| Somija | 7 450 000 |
| Zviedrija | 18 860 000 |
| Apvienotā Karaliste | 114 780 000 |

(EUR)

Dalībvalsts

Dalībvalstij piešķirtā de minimis atbalsta maksimālā kumulatīvā summa zvejniecības un akvakultūras jomā

Beļģija

11 240 000

Bulgārija

1 270 000

Čehijas Republika

3 020 000

Dānija

51 720 000

Vācija

55 520 000

Igaunija

3 930 000

Īrija

20 820 000

Grieķija

27 270 000

Spānija

165 840 000

Francija

112 550 000

Horvātija

6 260 000

Itālija

96 310 000

Kipra

1 090 000

Latvija

4 450 000

Lietuva

8 320 000

Luksemburga

0

Ungārija

975 000

Malta

2 500 000

Nīderlande

22 960 000

Austrija

1 510 000

Polija

41 330 000

Portugāle

29 200 000

Rumānija

2 460 000

Slovēnija

990 000

Slovākija

860 000

Somija

7 450 000

Zviedrija

18 860 000

Apvienotā Karaliste

114 780 000

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 718/2014

(2014. gada 27. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu un 63. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (3) paredzēti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāveic, importējot tās I pielikumā uzskaitīto (“saraksts”) barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (3) paredzēti noteikumi par pastiprinātu oficiālo kontroli, kas jāveic, importējot tās I pielikumā uzskaitīto (“saraksts”) barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, ievešanas vietās Regulas (EK) Nr. 882/2004 I pielikumā minētajās teritorijās.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 2. pantā noteikts, ka sarakstu pārskata regulāri un ne retāk kā reizi ceturksnī, ņemot vērā vismaz tos informācijas avotus, kas norādīti minētajā pantā.

| (3) | Kā liecina ar pārtiku saistītu neseno incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF), konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīziju trešajās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Kā liecina ar pārtiku saistītu neseno incidentu biežums un nozīmīgums ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF), konstatējumi, kas gūti, Pārtikas un veterinārajam birojam veicot revīziju trešajās valstīs, kā arī tie ceturkšņa ziņojumi par pārtikas un barības sūtījumiem, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un barība, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 15. pantu Komisijai iesniegušas dalībvalstis, minētais saraksts būtu jāgroza.

| (4) | Jo īpaši attiecībā uz Peru izcelsmes galda vīnogu un Turcijas izcelsmes žāvētu aprikožu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka ir radušies jauni apdraudējumi un tādēļ ir vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole. Tāpēc šajā sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par šiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Jo īpaši attiecībā uz Peru izcelsmes galda vīnogu un Turcijas izcelsmes žāvētu aprikožu sūtījumiem attiecīgie informācijas avoti norāda, ka ir radušies jauni apdraudējumi un tādēļ ir vajadzīga pastiprināta oficiālā kontrole. Tāpēc šajā sarakstā būtu jāiekļauj ieraksti par šiem sūtījumiem.

| (5) | Turklāt saraksts būtu jāgroza, svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām tāpēc vairs nav pamata veikt pastiprinātu oficiālo kontroli. Pamatojoties uz šo informāciju, būtu jāsvītro ieraksts sarakstā par kariju no Indijas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt saraksts būtu jāgroza, svītrojot ierakstus par precēm, par kurām pieejamajos informācijas avotos norādīts, ka kopumā tās pienācīgi atbilst attiecīgajām Savienības tiesību aktos noteiktajām nekaitīguma prasībām, un kurām tāpēc vairs nav pamata veikt pastiprinātu oficiālo kontroli. Pamatojoties uz šo informāciju, būtu jāsvītro ieraksts sarakstā par kariju no Indijas.

| (6) | Visbeidzot, saraksts arī būtu jāgroza, lai palielinātu oficiālo kontroļu biežumu precēm, kurām iepriekšminētajos informācijas avotos norādīta lielāka neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tādējādi pamatojot pastiprinātās oficiālās kontroles nepieciešamību. Tādēļ ieraksts sarakstā par Brassica oleracea no Ķīnas būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Visbeidzot, saraksts arī būtu jāgroza, lai palielinātu oficiālo kontroļu biežumu precēm, kurām iepriekšminētajos informācijas avotos norādīta lielāka neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tādējādi pamatojot pastiprinātās oficiālās kontroles nepieciešamību. Tādēļ ieraksts sarakstā par Brassica oleracea no Ķīnas būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu konsekvenci un skaidrību, ir lietderīgi aizstāt Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 669/2009 19. pantā ir paredzēts piecu gadu pārejas periods no minētās regulas spēkā stāšanās dienas, kura laikā var pakāpeniski īstenot prasību minimumu par izraudzīto ievešanas vietu (DPE). Attiecīgi šajā pārejas periodā būtu jāļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm veikt nepieciešamās identitātes kontroles un fiziskās kontroles tādos kontroles punktos, kas nav izraudzītās ievešanas vietas. Šādos gadījumos šiem kontroles punktiem būtu jāatbilst minētajā regulā noteiktajam prasību minimumam attiecībā uz izraudzītajām ievešanas vietām. Šis pārejas periods beigsies 2014. gada 14. augustā. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 669/2009 19. pantā ir paredzēts piecu gadu pārejas periods no minētās regulas spēkā stāšanās dienas, kura laikā var pakāpeniski īstenot prasību minimumu par izraudzīto ievešanas vietu (DPE). Attiecīgi šajā pārejas periodā būtu jāļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm veikt nepieciešamās identitātes kontroles un fiziskās kontroles tādos kontroles punktos, kas nav izraudzītās ievešanas vietas. Šādos gadījumos šiem kontroles punktiem būtu jāatbilst minētajā regulā noteiktajam prasību minimumam attiecībā uz izraudzītajām ievešanas vietām. Šis pārejas periods beigsies 2014. gada 14. augustā.

| (9) | Vairākas dalībvalstis ir Komisijai norādījušas, ka tām aizvien ir praktiskas grūtības piemērot izraudzītajām ievešanas vietām izvirzīto prasību minimumu. Turklāt pēc tam, kad Komisijas pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām (4), norit izraudzītajām ievešanas vietām un robežkontrolēm piemērojamo noteikumu pārskatīšana. Tās rezultātā var tikt ieviestas izmaiņas izraudzītajām ievešanas vietām un robežkontrolēm izvirzītajās prasībās kopumā. Kamēr nav zināmi šīs pārskatīšanas rezultāti, ir lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 669/2009 19. pantā minēto pārejas periodu vēl par pieciem gadiem, lai nodrošinātu to, ka netraucēti stājas spēkā ikviena jauna prasība, kas varētu izrietēt no šīs pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(9)

Vairākas dalībvalstis ir Komisijai norādījušas, ka tām aizvien ir praktiskas grūtības piemērot izraudzītajām ievešanas vietām izvirzīto prasību minimumu. Turklāt pēc tam, kad Komisijas pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām (4), norit izraudzītajām ievešanas vietām un robežkontrolēm piemērojamo noteikumu pārskatīšana. Tās rezultātā var tikt ieviestas izmaiņas izraudzītajām ievešanas vietām un robežkontrolēm izvirzītajās prasībās kopumā. Kamēr nav zināmi šīs pārskatīšanas rezultāti, ir lietderīgi pagarināt Regulas (EK) Nr. 669/2009 19. pantā minēto pārejas periodu vēl par pieciem gadiem, lai nodrošinātu to, ka netraucēti stājas spēkā ikviena jauna prasība, kas varētu izrietēt no šīs pārskatīšanas.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 669/2009.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 669/2009 groza šādi:

| 1. | regulas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Desmit gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja izraudzītajā ievešanas vietā nav iekārtu, kas nepieciešamas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajai identitātes kontrolei un fiziskajai kontrolei, minēto kontroli var veikt citā tās pašas dalībvalsts kontroles punktā, kuru kompetentā iestāde tādēļ pilnvarojusi, pirms preces tiek laistas brīvā apgrozībā ar nosacījumu, ka šī kontrole atbilst 4. pantā noteikto prasību minimumam.” |
| --- | --- |

1.

regulas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Desmit gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja izraudzītajā ievešanas vietā nav iekārtu, kas nepieciešamas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajai identitātes kontrolei un fiziskajai kontrolei, minēto kontroli var veikt citā tās pašas dalībvalsts kontroles punktā, kuru kompetentā iestāde tādēļ pilnvarojusi, pirms preces tiek laistas brīvā apgrozībā ar nosacījumu, ka šī kontrole atbilst 4. pantā noteikto prasību minimumam.”

| 2. | Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Regulas (EK) Nr. 669/2009 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 1829/2003 un (EK) Nr. 1831/2003, Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005, Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 un (EK) Nr. 1099/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012 un (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula) (COM(2013) 265 final).

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Barība un pārtika, kura nav dzīvnieku izcelsmes un kuru izraudzītajā ievešanas vietā pārbauda pastiprinātā oficiālā kontrolē

| Barība un pārtika
  (paredzētā izmantošana) | KN kods (1) | Taric apakšgrupa | Izcelsmes valsts | Risks | Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozīnes

  (Pārtika) | 0806 20 | | Afganistāna (AF) | Ohratoksīns A | 50 |
| — | Zemesrieksti, nelobīti |

Barība un pārtika

(paredzētā izmantošana)

KN kods (1)

Taric apakšgrupa

Izcelsmes valsts

Risks

Fiziskās kontroles un identitātes kontroles biežums (%)

Rozīnes

(Pārtika)

0806 20

Afganistāna (AF)

Ohratoksīns A

50

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Brazīlija (BR)

Aflatoksīni

10

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

Zemenes (saldētas)

(Pārtika)

0811 10

Ķīna (CN)

Norovīruss un A hepatīts

5

Brassica oleracea

(citi pārtikā lietojami Brassica ģints augi, Ķīnas brokoļi) (2)

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

ex 0704 90 90

40

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (3)

50

Pomelo

(Pārtika – svaiga)

ex 0805 40 00

31; 39

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (4)

20

Tēja, arī aromatizēta

(Pārtika)

0902

Ķīna (CN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (5)

10

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (6)

10

| — | Balzambumbieri (Momordica charantia) |
| --- | --- |

—

Balzambumbieri (Momordica charantia)

| — | ex 0709 99 90;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90;

ex 0710 80 95

70

70

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Dominikānas Republika (DO)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (6)

20

| — | Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

| — | 0709 60 10;
  ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

ex 0709 60 99

20

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

| — | 0710 80 51;
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

| — | Apelsīni (svaigi vai žāvēti) |
| --- | --- |

—

Apelsīni (svaigi vai žāvēti)

| — | 0805 10 20;
  0805 10 80 |
| --- | --- |

—

0805 10 20;

0805 10 80

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (7)

10

| — | Zemenes (svaigas) |
| --- | --- |

—

Zemenes (svaigas)

| — | 0810 10 00 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

Pipari (saldie un citi) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga, dzesēta vai saldēta)

0709 60 10;

ex 0709 60 99;

20

Ēģipte (EG)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (8)

10

0710 80 51;

ex 0710 80 59

20

Beteļauga lapas (Piper betle L.)

(Pārtika)

ex 1404 90 00

10

Indija (IN)

Salmonella (9)

10

| — | Capsicum annuum, veseli |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, veseli

| — | 0904 21 10 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

Aflatoksīni

10

| — | Capsicum annuum, grūsti vai malti |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum, grūsti vai malti

| — | ex 0904 22 00 |
| --- | --- |

—

10

| — | Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Žāvēti Capsicum ģints augļi, veseli, izņemot saldos piparus (Capsicum annuum)

| — | 0904 21 90 |
| --- | --- |

—

| — | Muskatrieksts

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

Fermenti, gatavi fermenti

(Barība un pārtika)

3507

Indija (IN)

Hloramfenikols

50

| — | Muskatrieksts

  (Myristica fragrans) |
| --- | --- |

—

Muskatrieksts

(Myristica fragrans)

| — | 0908 11 00;
  0908 12 00 |
| --- | --- |

—

0908 11 00;

0908 12 00

Indonēzija (ID)

Aflatoksīni

20

(Pārtika – kaltētas garšvielas)

| — | Zirņi ar pākstīm (nelobīti) |
| --- | --- |

—

Zirņi ar pākstīm (nelobīti)

| — | ex 0708 10 00 |
| --- | --- |

—

40

Kenija (KE)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (10)

10

| — | Pupas ar pākstīm (nelobītas) |
| --- | --- |

—

Pupas ar pākstīm (nelobītas)

| — | ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

40

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

Piparmētras

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

ex 1211 90 86

30

Maroka (MA)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (11)

10

Kaltētas pupiņas

(Pārtika)

0713 39 00

Nigērija (NG)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (12)

50

Galda vīnogas

(Pārtika – svaiga)

0806 10 10

Peru (PE)

Pesticīdu atliekas (13)

10

Arbūzu (Egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām iegūti produkti

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99

10

30

50

Sjerraleone (SL)

Aflatoksīni

50

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudāna (SD)

Aflatoksīni

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91;
  2008 11 96;
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91;

2008 11 96;

2008 11 98

(Barība un pārtika)

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

ex 0709 60 99

20

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (14)

10

Beteļauga lapas (Piper betle L.)

(Pārtika)

ex 1404 90 00

10

Taizeme (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Taizeme (TH)

Salmonella (9)

10

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piparmētras |
| --- | --- |

—

Piparmētras

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (15)

10

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | Sparģeļpupiņas
  (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis) |
| --- | --- |

—

Sparģeļpupiņas

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

| — | ex 0708 20 00;
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00;

ex 0710 22 00

10

10

Taizeme (TH)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (15)

20

| — | Baklažāni |
| --- | --- |

—

Baklažāni

| — | 0709 30 00;
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

0709 30 00;

ex 0710 80 95

72

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Žāvētas aprikozes

(Pārtika)

0813 10 00

Turcija (TR)

Sulfīti (16)

10

| — | Saldie pipari (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Saldie pipari (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10;
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10;

0710 80 51

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (17)

10

(Pārtika – svaigi, dzesēti vai saldēti dārzeņi)

Vīnogulāju lapas

(Pārtika)

ex 2008 99 99

11; 19

Turcija (TR)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (18)

10

Rozīnes

(Pārtika)

0806 20

Uzbekistāna (UZ)

Ohratoksīns A

50

| — | Koriandra lapas |
| --- | --- |

—

Koriandra lapas

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (19)

20

| — | Baziliks (svētais, saldais) |
| --- | --- |

—

Baziliks (svētais, saldais)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Piparmētras |
| --- | --- |

—

Piparmētras

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Pētersīļi |
| --- | --- |

—

Pētersīļi

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Pārtika – svaigi vai dzesēti garšaugi)

| — | Okras |
| --- | --- |

—

Okras

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vjetnama (VN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (19)

20

| — | Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Pipari (izņemot saldos) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Pārtika – svaiga vai dzesēta)

---

(1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

1

(2)  Brassica oleracea L. convar. Botrytis (L) Alef var.Italica Plenck sugas alboglabra šķirne. Pazīstama arī kā Kai Lan, Gai Lan, Gailan, Kailan, Chinese bare Jielan.

2

Brassica oleracea

convar

Botrytis

Italica

alboglabra

Kai Lan, Gai Lan, Gailan, Kailan, Chinese bare Jielan

(3)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: hlorfenapils, fipronils (fipronila un sulfona metabolīta summa (MB46136), izteikta kā fipronils), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), acetamiprīds, dimetomorfs un propikonazols.

3

(4)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), parationmetils (parationmetila un paraoksonmetila summa, kas izteikta kā parationmetils), fentoāts, metidations.

4

(5)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: buprofezīns, imidakloprīds, fenvalerāts un esfenvalerāts (RS un SR izomēru summa), profenofoss, trifluralīns, triazofoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), cipermetrīns (cipermetrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)).

5

(6)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: amitrazs (amitrazs, kura sastāvā ir metabolīti, kas satur 2,4-dimetilanilīna grupu, kas izteikta kā amitrazs), acefāts, aldikarbs (aldikarba, tā sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā aldikarbs), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, izteikta kā karbendazīms), hlorfenapirs, hlorpirifoss, ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, kas izteikti kā CS2, ieskaitot manebu, mankocebu, metirāmu, propinebu, tirāmu un ciramu), diafentiurons, diazinons, dihlorvoss, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns), fenamidons, imidakloprīds, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), metamidofoss, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, kas izteikta kā metomils), monokrotofoss, oksamils, profenofoss, propikonazols, tiabendazols, tiakloprīds.

6

(7)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), ciflutrīns (ciflutrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), ciprodinils, diazinons, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), etions, fenitrotions, fenpropatrīns, fludioksonils, heksaflumurons, lambda-cihalotrīns, metiokarbs (metiokarba un metiokarba sulfoksīda un sulfona summa, izteikta kā metiokarbs), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), oksamils, fentoāts, tionfanātmetils.

7

(8)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), hlorpirifoss, cipermetrīns (cipermetrīns, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), ciprokonazols, dikofols (p, p′ un o,p′ izomēru summa), difenokonazols, dinotefurāns, etions, flusilazols, folpets, prohlorāzs (prohlorāza un tā metabolītu summa, kas satur 2,4,6-trihlorfenola grupu, izteikts kā prohlorāzs), profenofoss, propikonazols, tiofanātmetils un triforīns.

8

(9)  Atsauces metode EN/ISO 6579 vai metode, kas apstiprināta attiecībā pret to, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2073/2005 (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.) 5. pantā.

9

(10)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), hlorpirifoss, acefāts, metamidofoss, metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), diafentiurons, indoksakarbs kā izomēru S un R summa.

10

(11)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: hlorpirifoss, cipermetrīns (tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta kā endosulfāns), heksakonazols, parationmetils (parationmetila un paraoksonmetila summa, izteikta kā parationmetils), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), flutriafols, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), flubendiamīds, miklobutanils, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations).

11

(12)  Jo īpaši dihlorvosa atliekas.

12

(13)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: dinikonazols, etefons, metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils).

13

(14)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, kas izteikta kā metomils), dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), triazofoss, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), profenofoss, protiofoss, etions, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), triforīns, procimidons, formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)).

14

(15)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: acefāts, karbarils, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), hlorpirifoss, hlorpirifosmetils, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), etions, malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), metalaksils un metalaksils-M (metalaksils, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)), metamidofoss, metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), monokrotofoss, profenofoss, protiofoss, kvinalfoss, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), triazofoss, dikrotofoss, EPN, triforīns.

15

(16)  References metodes: EN 1988-1:1998, EN 1988-2:1998 vai ISO 5522:1981.

16

(17)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), oksamils, karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), klofentezīns, diafentiurons, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), formetanāts (formetanāta un tā sāļu summa, izteikta kā formetanāts (hidrohlorīds)), malations (malationa un malaoksona summa, izteikta kā malations), procimidons, tetradifons, tiofanātmetils.

17

(18)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: azoksistrobīns, boskalīds, hlorpirifoss, ditiokarbamāti (ditiokarbamāti, izteikti kā CS2, tostarp manebs, mankocebs, metirāms, propinebs, tirāms un cirams), endosulfāns (alfa un beta izomēru un endosulfāna-sulfāta summa, izteikta kā endosulfāns), krezoksimmetils, lambda-cihalotrīns, metalaksils un metalaksils-M (metalaksils, tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi, ieskaitot metalaksilu-M (izomēru summa)), metoksifenozīds, metrafenons, miklobutanils, penkonazols, piraklostrobīns, pirimetanils, triadimefons un triadimenols (triadimefona un triadimenola summa), trifloksistrobīns.

18

(19)  Jo īpaši šādu vielu atliekas: karbofurāns (karbofurāna un 3-hidroksi-karbofurāna summa, izteikta kā karbofurāns), karbendazīms un benomils (benomila un karbendazīma summa, kas izteikta kā karbendazīms), hlorpirifoss, profenofoss, permetrīns (izomēru summa), heksakonazols, difenokonazols, propikonazols, fipronils (fipronila un sulfona metabolīta summa (MB46136), izteikta kā fipronils), propargīts, fluzilazols, fentoāts, cipermetrīns (tostarp pārējie sastāvā esošo izomēru maisījumi (izomēru summa)), metomils un tiodikarbs (metomila un tiodikarba summa, izteikta kā metomils), kvinalfoss, pencikurons, metidations, dimetoāts (dimetoāta un ometoāta summa, izteikta kā dimetoāts), fenbukonazols.”

19

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 719/2014

(2014. gada 27. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 60,4 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 108,4 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | AR | 114,3 |
| BO | 130,6 |
| TR | 125,4 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 10 80 | AR | 105,8 |
| BR | 86,3 |
| CL | 103,9 |
| NZ | 132,3 |
| US | 146,5 |
| ZA | 127,4 |
| ZZ | 117,0 |
| 0809 10 00 | TR | 220,7 |
| ZZ | 220,7 |
| 0809 29 00 | TR | 301,6 |
| ZZ | 301,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

66,2

TR

54,6

ZZ

60,4

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

108,4

ZZ

108,4

0805 50 10

AR

114,3

BO

130,6

TR

125,4

ZA

112,8

ZZ

120,8

0808 10 80

AR

105,8

BR

86,3

CL

103,9

NZ

132,3

US

146,5

ZA

127,4

ZZ

117,0

0809 10 00

TR

220,7

ZZ

220,7

0809 29 00

TR

301,6

ZZ

301,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/65 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 720/2014

(2014. gada 27. jūnijs)

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam saskaņā ar importa tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 431/2008 un paredzēta saldētai liellopu gaļai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 431/2008 (2) ir atvērta tarifa kvota liellopu gaļas nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 431/2008 (2) ir atvērta tarifa kvota liellopu gaļas nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu saistībā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu saistībā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu ievešanas tiesību piešķiršanas procedūras efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu ievešanas tiesību piešķiršanas procedūras efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā uzreiz pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kuri attiecas uz kvotu ar kārtas numuru 09.4003 un kuri iesniegti periodam no 2014. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 431/2008, piemēro piešķīruma koeficientu 27,09851 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2014. gada 28. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 27. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 431/2008, ar ko atver tarifa kvotu saldētai liellopu gaļai ar KN kodu 0202 un produktiem ar KN kodu 0206 29 91 un paredz tās pārvaldību (OV L 130, 20.5.2008., 3. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/66

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/282/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Austrijā

(2014/404/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/282/ES (1) nolēma, ka Austrijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,9 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā bija 68,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,5 % no IKP un 116,4 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/282/ES (1) nolēma, ka Austrijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,9 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā bija 68,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,5 % no IKP un 116,4 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Austrijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Austrijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (4) | Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4). |
| --- | --- |

(4)

Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4).

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Austrijas 2014. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes programmu 2014.–2018. gadam un Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | pēc tam, kad 2010. gadā Austrijas vispārējās valdības deficīts sasniedza maksimālo apmēru, proti, 4,5 % no IKP, tas jau 2011. gadā samazinājās līdz 2,5 %, kas ir mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Šis uzlabojums salīdzinājumā ar sākotnēji plānoto fiskālo rezultātu daļēji bija saistīts ar to, ka valdības izdevumu pasākumi “sliktās bankas”KA Finanz rekapitalizācijai (aptuveni 0,4 % no IKP) tika atspoguļoti 2012. gada valdības kontos, kad radītā ietekme bija apstiprināta, pamatojoties uz bankas finanšu pārskatiem. Mazākā mērā deficīta samazinājumu izraisīja izdevumi, kas visos valdības līmeņos bija mazāki par plānoto, un labvēlīgākie ekonomikas apstākļi, kuru rezultātā ieņēmumu pieaugums bija lielāks par prognozēto. Pretstatā gan valsts, gan Komisijas prognozēm 2012. gadā vispārējās valdības deficīts 2,6 % no IKP saglabājās mazāks nekā 3 % no IKP. Tomēr, ņemot vērā draudošos riskus, kas bija saistīti ar iespējamiem turpmākiem finanšu sektora nostiprināšanas pasākumiem, kuri varēja izraisīt deficītu apmērā virs 3 % no IKP nākamajos gados, Komisija neieteica priekšlaicīgi izbeigt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr minētie riski īstenojās tikai daļēji, un 2013. gadā Austrija ir paziņojusi par deficītu 1,5 % apmērā no IKP. Šī turpmākā deficīta samazināšanās lielākoties notika, pateicoties ar mobilo tālruņu frekvenču spektra pārdošanu saistīto vienreizējo pasākumu negaidītajam apmēram, kas veidoja gandrīz 0,6 % no IKP, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Austrijas 2014. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz Stabilitātes programmu 2014.–2018. gadam un Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

pēc tam, kad 2010. gadā Austrijas vispārējās valdības deficīts sasniedza maksimālo apmēru, proti, 4,5 % no IKP, tas jau 2011. gadā samazinājās līdz 2,5 %, kas ir mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Šis uzlabojums salīdzinājumā ar sākotnēji plānoto fiskālo rezultātu daļēji bija saistīts ar to, ka valdības izdevumu pasākumi “sliktās bankas”KA Finanz rekapitalizācijai (aptuveni 0,4 % no IKP) tika atspoguļoti 2012. gada valdības kontos, kad radītā ietekme bija apstiprināta, pamatojoties uz bankas finanšu pārskatiem. Mazākā mērā deficīta samazinājumu izraisīja izdevumi, kas visos valdības līmeņos bija mazāki par plānoto, un labvēlīgākie ekonomikas apstākļi, kuru rezultātā ieņēmumu pieaugums bija lielāks par prognozēto. Pretstatā gan valsts, gan Komisijas prognozēm 2012. gadā vispārējās valdības deficīts 2,6 % no IKP saglabājās mazāks nekā 3 % no IKP. Tomēr, ņemot vērā draudošos riskus, kas bija saistīti ar iespējamiem turpmākiem finanšu sektora nostiprināšanas pasākumiem, kuri varēja izraisīt deficītu apmērā virs 3 % no IKP nākamajos gados, Komisija neieteica priekšlaicīgi izbeigt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr minētie riski īstenojās tikai daļēji, un 2013. gadā Austrija ir paziņojusi par deficītu 1,5 % apmērā no IKP. Šī turpmākā deficīta samazināšanās lielākoties notika, pateicoties ar mobilo tālruņu frekvenču spektra pārdošanu saistīto vienreizējo pasākumu negaidītajam apmēram, kas veidoja gandrīz 0,6 % no IKP,

| — | Stabilitātes programmā 2014.–2018. gadam, ko Austrijas valdība pieņēma 2014. gada 29. aprīlī, plānota vispārējās valdības deficīta palielināšanās līdz 2,7 % no IKP 2014. gadā un pēc tam – samazināšanās līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi deficīts 2014. gadā būs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas būs 1,5 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP. Turklāt atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 473/2013 (5) valdība, lai izvairītos no plānotas būtiskas atkāpes no nepieciešamās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanai, paziņoja par un Komisijai adresētā vēstulē apstiprināja papildu ietaupījumu un lielāku ieņēmumu pasākumu kopumu, kas saskaņā ar Komisijas novērtējumu atbilst 0,2 % no IKP, |
| --- | --- |

—

Stabilitātes programmā 2014.–2018. gadam, ko Austrijas valdība pieņēma 2014. gada 29. aprīlī, plānota vispārējās valdības deficīta palielināšanās līdz 2,7 % no IKP 2014. gadā un pēc tam – samazināšanās līdz 1,4 % no IKP 2015. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi deficīts 2014. gadā būs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas būs 1,5 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP. Turklāt atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 473/2013 (5) valdība, lai izvairītos no plānotas būtiskas atkāpes no nepieciešamās korekcijas vidējā termiņa budžeta mērķa (VTM) sasniegšanai, paziņoja par un Komisijai adresētā vēstulē apstiprināja papildu ietaupījumu un lielāku ieņēmumu pasākumu kopumu, kas saskaņā ar Komisijas novērtējumu atbilst 0,2 % no IKP,

| — | vispārējās valdības deficīta pieaugumu 2014. gadā izraisīja aktīvu pārvaldības struktūras izveide (likvidācijas struktūra, Abbaueinheit), lai likvidētu Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvus. Valdības norīkota ārējo ekspertu padomdevēju grupa lēš, ka Hypo Alpe Adria likvidācijas struktūras izveidošanas ietekme ir līdz pat 4 miljardiem euro (1,2 % no IKP), ieskaitot ietekmi, ko radīja 2014. gadā jau uzsāktā 750 miljonu euro vērtā kapitāla iepludināšana. Galīgais deficītu palielinošās ietekmes aprēķins būs atkarīgs no Hypo Alpe Adria aktīvu kvalitātes neatkarīgas pārskatīšanas, ko uzsāks vēlāk šajā gadā, lai ļautu Eurostat novērtēt šīs operācijas statistisko ietekmi. Pašreizējais novērtējums, ko sagatavojusi ekspertu grupa, šķiet, ir pietiekami piesardzīgs, un tādējādi to var uzskatīt par ticamu. Tomēr nevar izslēgt, ka šī operācija radīs lielāku ietekmi uz deficītu. Tas ir galvenais negatīvais risks saistībā ar 2014. gada deficīta prognozēm. Vienlaikus, arī ņemot vērā papildu diskrecionāros pasākumus, par kuriem valdība paziņojusi pēc Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozes publicēšanas un kuriem būtu vēl vairāk jāsamazina nominālais deficīts, šķiet, ka ar 2014. gada deficītu saistītie riski kopumā ir līdzsvaroti, |
| --- | --- |

—

vispārējās valdības deficīta pieaugumu 2014. gadā izraisīja aktīvu pārvaldības struktūras izveide (likvidācijas struktūra, Abbaueinheit), lai likvidētu Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvus. Valdības norīkota ārējo ekspertu padomdevēju grupa lēš, ka Hypo Alpe Adria likvidācijas struktūras izveidošanas ietekme ir līdz pat 4 miljardiem euro (1,2 % no IKP), ieskaitot ietekmi, ko radīja 2014. gadā jau uzsāktā 750 miljonu euro vērtā kapitāla iepludināšana. Galīgais deficītu palielinošās ietekmes aprēķins būs atkarīgs no Hypo Alpe Adria aktīvu kvalitātes neatkarīgas pārskatīšanas, ko uzsāks vēlāk šajā gadā, lai ļautu Eurostat novērtēt šīs operācijas statistisko ietekmi. Pašreizējais novērtējums, ko sagatavojusi ekspertu grupa, šķiet, ir pietiekami piesardzīgs, un tādējādi to var uzskatīt par ticamu. Tomēr nevar izslēgt, ka šī operācija radīs lielāku ietekmi uz deficītu. Tas ir galvenais negatīvais risks saistībā ar 2014. gada deficīta prognozēm. Vienlaikus, arī ņemot vērā papildu diskrecionāros pasākumus, par kuriem valdība paziņojusi pēc Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozes publicēšanas un kuriem būtu vēl vairāk jāsamazina nominālais deficīts, šķiet, ka ar 2014. gada deficītu saistītie riski kopumā ir līdzsvaroti,

| — | strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance pēc korekcijām saistībā ar ekonomikas ciklu un vienreizēju un citu pagaidu pasākumu atņemšanas, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam katru gadu ir vidēji uzlabojusies par gandrīz 0,7 % no IKP, atbilstoši Padomes ieteikumiem. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, tās novērtējumu, kas sniegts par 2014. gada 29. aprīlī iesniegto atjaunināto budžeta plāna projektu un papildu pasākumiem, par kuriem valdība paziņoja 2014. gada 12. maijā, ir gaidāms, ka 2014. gadā strukturālā bilance nedaudz uzlabosies. Šajā ziņā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz VTM nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas, |
| --- | --- |

—

strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance pēc korekcijām saistībā ar ekonomikas ciklu un vienreizēju un citu pagaidu pasākumu atņemšanas, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam katru gadu ir vidēji uzlabojusies par gandrīz 0,7 % no IKP, atbilstoši Padomes ieteikumiem. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, tās novērtējumu, kas sniegts par 2014. gada 29. aprīlī iesniegto atjaunināto budžeta plāna projektu un papildu pasākumiem, par kuriem valdība paziņoja 2014. gada 12. maijā, ir gaidāms, ka 2014. gadā strukturālā bilance nedaudz uzlabosies. Šajā ziņā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz VTM nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas,

| — | parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam palielinājās no 69,2 % līdz 74,5 %. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāds 2014. gadā palielināsies līdz aptuveni 80 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka vispārējās valdības parādā tiek iekļautas saistības, kas radušās Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvu pārvešanas uz likvidācijas struktūru rezultātā. |
| --- | --- |

—

parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam palielinājās no 69,2 % līdz 74,5 %. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāds 2014. gadā palielināsies līdz aptuveni 80 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka vispārējās valdības parādā tiek iekļautas saistības, kas radušās Hypo Alpe Adria samazinātas vērtības aktīvu pārvešanas uz likvidācijas struktūru rezultātā.

| (6) | Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Austrijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tai skaitā ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. |
| --- | --- |

(6)

Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Austrijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tai skaitā ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu.

| (7) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (8) | Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Austrijā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/282/ES būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Austrijā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/282/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Austrijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/282/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Luksemburgā, 2014. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/282/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Austrijā (OV L 125, 21.5.2010., 32. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Sk. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/69

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/284/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā

(2014/405/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/284/ES (1), nolēma, ka Čehijas Republikā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka bija plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts Čehijas Republikā 2009. gadā sasniegs 6,6 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, bet sagaidāmais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā sasniegs 35,5 % no IKP, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,8 % no IKP un 34,6 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/284/ES (1), nolēma, ka Čehijas Republikā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka bija plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts Čehijas Republikā 2009. gadā sasniegs 6,6 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, bet sagaidāmais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā sasniegs 35,5 % no IKP, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,8 % no IKP un 34,6 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Čehijas Republikai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Čehijas Republikai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (4) | Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei ir jāpieņem lēmums, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4). |
| --- | --- |

(4)

Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei ir jāpieņem lēmums, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4).

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Čehijas Republika līdz 2014. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,8 % apmērā no IKP 2009. gadā Čehijas Republikas vispārējās valdības budžeta deficīts tika samazināts un sasniedza 1,5 % no IKP 2013. gadā, kas bija Padomes noteiktais termiņš. Šo uzlabojumu pamatā bija konsolidācija gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, un jo īpaši netiešo nodokļu palielinājums un valsts ieguldījumu samazinājums, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Čehijas Republika līdz 2014. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,8 % apmērā no IKP 2009. gadā Čehijas Republikas vispārējās valdības budžeta deficīts tika samazināts un sasniedza 1,5 % no IKP 2013. gadā, kas bija Padomes noteiktais termiņš. Šo uzlabojumu pamatā bija konsolidācija gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, un jo īpaši netiešo nodokļu palielinājums un valsts ieguldījumu samazinājums,

| — | Čehijas Republikas 2014. gada konverģences programmā prognozēts vispārējās valdības budžeta deficīta palielinājums 2014. gadā līdz 1,8 % no IKP un 2015. gadā – līdz 2,3 % no IKP, savukārt Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā sasniegs 1,9 % no IKP un 2015. gadā – 2,4 % no IKP, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikas 2014. gada konverģences programmā prognozēts vispārējās valdības budžeta deficīta palielinājums 2014. gadā līdz 1,8 % no IKP un 2015. gadā – līdz 2,3 % no IKP, savukārt Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā sasniegs 1,9 % no IKP un 2015. gadā – 2,4 % no IKP, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP,

| — | strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā ko 2010. gada līdz 2013. gadam uzlabojās vidēji par 1,4 % no IKP gadā. Tiek prognozēts, ka 2014. gadā tā pasliktināsies par 1 % no IKP (līdz -1,1 % no IKP), un 2015. gadā – vēl par 0,8 % no IKP, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga, |
| --- | --- |

—

strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā ko 2010. gada līdz 2013. gadam uzlabojās vidēji par 1,4 % no IKP gadā. Tiek prognozēts, ka 2014. gadā tā pasliktināsies par 1 % no IKP (līdz -1,1 % no IKP), un 2015. gadā – vēl par 0,8 % no IKP, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga,

| — | parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam palielinājās par 11,5 procentpunktiem, sasniedzot 46 %. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā uz laiku samazināsies līdz 44,4 % no IKP un 2015. gadā palielināsies līdz 45,8 % no IKP. |
| --- | --- |

—

parāda attiecība pret IKP laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam palielinājās par 11,5 procentpunktiem, sasniedzot 46 %. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā uz laiku samazināsies līdz 44,4 % no IKP un 2015. gadā palielināsies līdz 45,8 % no IKP.

| (6) | Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Čehijas Republiku attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāsaglabā sava strukturālā bilance tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja termiņa budžeta mērķim vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

(6)

Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Čehijas Republiku attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāsaglabā sava strukturālā bilance tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja termiņa budžeta mērķim vai pārsniedz to.

| (7) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (8) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Čehijas Republikā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/284/ES būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Čehijas Republikā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/284/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Čehijas Republikā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/284/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

Luksemburgā, 2014. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/284/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā (OV L 125, 21.5.2010., 36. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skatīt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/71

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/407/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Dānijā

(2014/406/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/407/ES (1) nolēma, ka Dānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka saskaņā ar informāciju, ko Dānijas iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, 2010. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,4 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Bija sagaidāms, ka vispārējās valdības bruto parāds 2010. gadā sasniegs 45,1 % no IKP, t. i., krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2010. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 2,5 % no IKP un 42,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/407/ES (1) nolēma, ka Dānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka saskaņā ar informāciju, ko Dānijas iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, 2010. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,4 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Bija sagaidāms, ka vispārējās valdības bruto parāds 2010. gadā sasniegs 45,1 % no IKP, t. i., krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2010. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 2,5 % no IKP un 42,8 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Dānijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Dānijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgu budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (4) | Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4). |
| --- | --- |

(4)

Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4).

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Dānija līdz 2014. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | vispārējās valdības budžeta deficīts 2010.–2013. gadā nepārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, izņemot 2012. gadu, kad bilanci negatīvi ietekmēja vienreizēja atmaksa saistībā ar 2011. gada pensiju reformu. Saskaņā ar aplēsēm šīs vienreizējās atmaksas rezultātā fiskālā bilance 2012. gadā pasliktinājās par 1,6 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010. gadā bija 2,5 % no IKP, 2011. gadā – 1,9 % no IKP, 2012. gadā – 3,8 % no IKP un 2013. gadā – 0,8 % no IKP. Fiskālās bilances uzlabošanās pamatā bija konsolidācijas pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā, un jo īpaši ierobežotais valsts patēriņa pieaugums, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Dānija līdz 2014. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

vispārējās valdības budžeta deficīts 2010.–2013. gadā nepārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, izņemot 2012. gadu, kad bilanci negatīvi ietekmēja vienreizēja atmaksa saistībā ar 2011. gada pensiju reformu. Saskaņā ar aplēsēm šīs vienreizējās atmaksas rezultātā fiskālā bilance 2012. gadā pasliktinājās par 1,6 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010. gadā bija 2,5 % no IKP, 2011. gadā – 1,9 % no IKP, 2012. gadā – 3,8 % no IKP un 2013. gadā – 0,8 % no IKP. Fiskālās bilances uzlabošanās pamatā bija konsolidācijas pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā, un jo īpaši ierobežotais valsts patēriņa pieaugums,

| — | Dānijas 2014. gada konverģences programmā prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā būs 1,3 % no IKP un 2015. gadā – 2,9 % no IKP. 2013.–2014. gada laikposmā valsts finanses ietekmēja vienreizēji ieņēmumi no pašreizējo kapitāla pensiju pārstrukturēšanas, kas dod iespēju atmaksāt nodokļu saistības par kapitāla pensijām nākotnē, izmantojot labvēlīgas likmes. Tiek lēsts, ka šis pasākums abos gados uzlabos fiskālo bilanci gandrīz par 1,8 % no IKP. 2015. gadā šim pasākumam nebūs ietekmes, tādējādi ir sagaidāms, ka valsts finanšu deficīts pieaugs. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā sasniegs 1,2 % no IKP un 2015. gadā – 2,7 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

Dānijas 2014. gada konverģences programmā prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā būs 1,3 % no IKP un 2015. gadā – 2,9 % no IKP. 2013.–2014. gada laikposmā valsts finanses ietekmēja vienreizēji ieņēmumi no pašreizējo kapitāla pensiju pārstrukturēšanas, kas dod iespēju atmaksāt nodokļu saistības par kapitāla pensijām nākotnē, izmantojot labvēlīgas likmes. Tiek lēsts, ka šis pasākums abos gados uzlabos fiskālo bilanci gandrīz par 1,8 % no IKP. 2015. gadā šim pasākumam nebūs ietekmes, tādējādi ir sagaidāms, ka valsts finanšu deficīts pieaugs. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā sasniegs 1,2 % no IKP un 2015. gadā – 2,7 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP,

| — | pēc uzlabošanās gandrīz par 0,7 % no IKP kumulatīvā izteiksmē starp 2011. un 2013. gadu ir gaidāms, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, pasliktināsies par 0,8 % no IKP 2014. gadā (līdz – 0,2 % no IKP) un vēl par 0,3 % no IKP 2015. gadā, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga, |
| --- | --- |

—

pēc uzlabošanās gandrīz par 0,7 % no IKP kumulatīvā izteiksmē starp 2011. un 2013. gadu ir gaidāms, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, pasliktināsies par 0,8 % no IKP 2014. gadā (līdz – 0,2 % no IKP) un vēl par 0,3 % no IKP 2015. gadā, ja pieņem, ka politika paliks nemainīga,

| — | Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā samazināsies līdz 43,5 % no IKP un 2015. gadā palielināsies līdz 44,9 % no IKP, kas ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā samazināsies līdz 43,5 % no IKP un 2015. gadā palielināsies līdz 44,9 % no IKP, kas ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP.

| (6) | Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Dāniju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāsaglabā sava strukturālā bilance tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja termiņa budžeta mērķim vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

(6)

Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Dāniju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāsaglabā sava strukturālā bilance tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja termiņa budžeta mērķim vai pārsniedz to.

| (7) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (8) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Dānijā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/407/ES būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Dānijā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/407/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Dānijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/407/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Luksemburgā, 2014. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/407/ES (2010. gada 13. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Dānijā (OV L 189, 22.7.2010., 15. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skatīt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/73

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/287/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Nīderlandē

(2014/407/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padomes Lēmumā 2010/287/ES (1) nolēma, ka Nīderlandē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 4,8 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā bija 59,7 % no IKP, tādējādi nepārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,6 % no IKP un 60,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padomes Lēmumā 2010/287/ES (1) nolēma, ka Nīderlandē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 4,8 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā bija 59,7 % no IKP, tādējādi nepārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi 5,6 % no IKP un 60,8 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Nīderlandei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Nīderlandei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (3) | Padome 2013. gada 21. jūnijā lēma, ka Nīderlande ir veikusi iedarbīgus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un ka pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas ekonomikā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi ar būtiskām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz valdības finansēm. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, lēma, ka Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi bija izpildīti, un sniedza jaunu ieteikumu Nīderlandei saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu nolūkā novērst pārmērīgā deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2013. gada 21. jūnijā lēma, ka Nīderlande ir veikusi iedarbīgus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un ka pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas ekonomikā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi ar būtiskām nelabvēlīgām sekām attiecībā uz valdības finansēm. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, lēma, ka Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi bija izpildīti, un sniedza jaunu ieteikumu Nīderlandei saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu nolūkā novērst pārmērīgā deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (4) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (5) | Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4). |
| --- | --- |

(5)

Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4).

| (6) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc tam, kad Nīderlande līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz 2014. gada stabilitātes programmu un Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,6 % apmērā no IKP 2009. gadā Nīderlandes vispārējās valdības budžeta deficīts tika pakāpeniski samazināts un sasniedza 2,5 % no IKP 2013. gadā (5). Šā uzlabojuma pamatā bija konsolidācijas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē, it īpaši (netiešo) nodokļu palielināšana un publisko izdevumu samazināšana, |
| --- | --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc tam, kad Nīderlande līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz 2014. gada stabilitātes programmu un Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,6 % apmērā no IKP 2009. gadā Nīderlandes vispārējās valdības budžeta deficīts tika pakāpeniski samazināts un sasniedza 2,5 % no IKP 2013. gadā (5). Šā uzlabojuma pamatā bija konsolidācijas pasākumi gan izdevumu, gan ieņēmumu pusē, it īpaši (netiešo) nodokļu palielināšana un publisko izdevumu samazināšana,

| — | Nīderlandes 2014. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā palielināsies līdz 2,9 % no IKP un 2015. gadā samazināsies līdz 2,1 % no IKP, savukārt saskaņā ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozi 2014. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas sasniegs 1,8 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

Nīderlandes 2014. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā palielināsies līdz 2,9 % no IKP un 2015. gadā samazināsies līdz 2,1 % no IKP, savukārt saskaņā ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozi 2014. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 2,8 % no IKP un 2015. gadā tas sasniegs 1,8 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP,

| — | pēc tam, kad strukturālā bilance 2013. gadā uzlabojās par 1,4 % no IKP, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas saistībā ar ekonomikas ciklu un no kuras atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2014. gadā stabilizēsies un 2015. gadā uzlabosies par 0,5 procentpunktiem, pamatojoties uz pieņēmumu, ka rīcībpolitika netiks mainīta. Šajā ziņā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas, |
| --- | --- |

—

pēc tam, kad strukturālā bilance 2013. gadā uzlabojās par 1,4 % no IKP, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas saistībā ar ekonomikas ciklu un no kuras atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, 2014. gadā stabilizēsies un 2015. gadā uzlabosies par 0,5 procentpunktiem, pamatojoties uz pieņēmumu, ka rīcībpolitika netiks mainīta. Šajā ziņā šķiet, ka pašlaik veidojas starpība 0,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar strukturālās bilances korekciju, kas virzībai uz vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) nepieciešama 2014. gadā; tas liecina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pilnīgai ievērošanai ir nepieciešams nostiprināt budžeta pasākumus, ņemot vērā pieaugošo risku, ka notiks būtiska atkāpe no nepieciešamās korekcijas,

| — | parāda un IKP attiecība no 2010. līdz 2013. gadam palielinājās aptuveni par 10 procentpunktiem – līdz 73,5 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā turpinās palielināties līdz 73,8 % no IKP un 2015. gadā tas samazināsies līdz 73,4 % no IKP. |
| --- | --- |

—

parāda un IKP attiecība no 2010. līdz 2013. gadam palielinājās aptuveni par 10 procentpunktiem – līdz 73,5 %. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā turpinās palielināties līdz 73,8 % no IKP un 2015. gadā tas samazināsies līdz 73,4 % no IKP.

| (7) | Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Nīderlandei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tai skaitā ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. |
| --- | --- |

(7)

Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Nīderlandei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tai skaitā ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi virzībā uz parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu.

| (8) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (9) | Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Nīderlandē ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/287/ES būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(9)

Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Nīderlandē ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2010/287/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1.pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Nīderlandē ir novērsta.

2.pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/287/ES.

3.pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Luksemburgā, 2014. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/287/ES (2010. gada 19. janvāris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Nīderlandē (OV L 125, 21.5.2010., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skatīt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

(5)  Vispārējās valdības budžeta deficītu 2013. gadā ievērojami ietekmēja SNS Reaal nacionalizācija, kura saskaņā ar Nīderlandes Statistikas biroja (Statistics Netherlands) pēdējo novērtējumu nav ietekmējusi deficīta apmēru, taču galīgais lēmums par Eurostat veikto klasifikāciju vēl nav pieņemts. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, rezultātā deficīts var palielināties ne vairāk kā par 0,3 % no IKP.

5

SNS Reaal

Statistics Netherlands

Eurostat

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/76

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 20. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2010/290/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovākijā

(2014/408/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padomes Lēmumā 2010/290/ES (1) nolēma, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka atbilstīgi Slovākijas iestāžu 2009. gada oktobrī paziņotajiem datiem plānots, ka 2009. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 6,3 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt 2009. gadā vispārējās valdības bruto parāds saglabāsies ap 36 % no IKP, kas ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds 2009. gadā sasniedza attiecīgi 8 % no IKP un 35,6 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padomes Lēmumā 2010/290/ES (1) nolēma, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka atbilstīgi Slovākijas iestāžu 2009. gada oktobrī paziņotajiem datiem plānots, ka 2009. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 6,3 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt 2009. gadā vispārējās valdības bruto parāds saglabāsies ap 36 % no IKP, kas ir ievērojami mazāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds 2009. gadā sasniedza attiecīgi 8 % no IKP un 35,6 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 2. decembrī pieņēma Slovākijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 2. decembrī pieņēma Slovākijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (3) 3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

| (4) | Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes rāda, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4). |
| --- | --- |

(4)

Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, Padomei lēmums ir jāpieņem, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes rāda, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP (4).

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Slovākija līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | pēc tam, kad tika sasniegts maksimālais līmenis 8 % no IKP 2009. gadā, vispārējās valdības budžeta deficīts Slovākijā tika samazināts līdz 2,8 % no IKP 2013. gadā, kas ir saderībā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu. Deficīts tika samazināts, pateicoties fiskālajai konsolidācijai gan ieņēmumu, gan izdevumu pusē, ieskaitot vienreizējus pasākumus, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Slovākija līdz 2014. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

pēc tam, kad tika sasniegts maksimālais līmenis 8 % no IKP 2009. gadā, vispārējās valdības budžeta deficīts Slovākijā tika samazināts līdz 2,8 % no IKP 2013. gadā, kas ir saderībā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu. Deficīts tika samazināts, pateicoties fiskālajai konsolidācijai gan ieņēmumu, gan izdevumu pusē, ieskaitot vienreizējus pasākumus,

| — | 2014. gada stabilitātes programmā paredzēts, ka 2014. gadā nominālais deficīts būs 2,6 % no IKP un 2015. gadā tas tiks samazināts vēl līdz 2,5 % no IKP, 2016. gadā – 1,6 % no IKP un 2017. gadā – 0,5 % no IKP. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā nedaudz palielināsies – līdz 2,9 % no IKP un 2015. gadā tas atkal būs 2,8 % no IKP. Tādējādi paredzams, ka prognozes periodā deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP, |
| --- | --- |

—

2014. gada stabilitātes programmā paredzēts, ka 2014. gadā nominālais deficīts būs 2,6 % no IKP un 2015. gadā tas tiks samazināts vēl līdz 2,5 % no IKP, 2016. gadā – 1,6 % no IKP un 2017. gadā – 0,5 % no IKP. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā nedaudz palielināsies – līdz 2,9 % no IKP un 2015. gadā tas atkal būs 2,8 % no IKP. Tādējādi paredzams, ka prognozes periodā deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP,

| — | strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un no kuras atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, ir uzlabojusies vidēji par 1,5 % no IKP gadā laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam. Lai gan paredzēts, ka 2014. gadā tā nedaudz pasliktināsies, tiek prognozēts uzlabojums 2015. gadā, pieņemot, ka politika paliks nemainīga. Šajā ziņā šķiet, ka saistībā ar strukturālās bilances korekciju, kas nepieciešama, lai sasniegtu vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) 2014. gadā, radusies starpība – 0,3 % no IKP–, kas norāda uz to, ka ir jāpastiprina budžeta pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajai daļai, ņemot vērā to, ka iezīmējies risks novirzīties no nepieciešamajiem korekcijas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un no kuras atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, ir uzlabojusies vidēji par 1,5 % no IKP gadā laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam. Lai gan paredzēts, ka 2014. gadā tā nedaudz pasliktināsies, tiek prognozēts uzlabojums 2015. gadā, pieņemot, ka politika paliks nemainīga. Šajā ziņā šķiet, ka saistībā ar strukturālās bilances korekciju, kas nepieciešama, lai sasniegtu vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM) 2014. gadā, radusies starpība – 0,3 % no IKP–, kas norāda uz to, ka ir jāpastiprina budžeta pasākumi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajai daļai, ņemot vērā to, ka iezīmējies risks novirzīties no nepieciešamajiem korekcijas pasākumiem,

| — | vispārējās valdības parāds 2013. gadā bija 55,4 % no IKP. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāds palielināsies vēl vairāk, 2014. gadā sasniedzot 56,3 % no IKP un 2015. gadā – 57,8 % no IKP. |
| --- | --- |

—

vispārējās valdības parāds 2013. gadā bija 55,4 % no IKP. Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības parāds palielināsies vēl vairāk, 2014. gadā sasniedzot 56,3 % no IKP un 2015. gadā – 57,8 % no IKP.

| (6) | Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Slovākijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tostarp, ievērojot izdevumu robežvērtību. |
| --- | --- |

(6)

Sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Slovākijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai būtu jāvirzās uz VTM sasniegšanu atbilstošā tempā, tostarp, ievērojot izdevumu robežvērtību.

| (7) | Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (8) | Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovākijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/290/ES būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovākijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/290/ES būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Slovākijā ir novērsta.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2010/290/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Luksemburgā, 2014. gada 20. jūnijā

Padomes vārdā–

priekšsēdētājs

G. A. HARDOUVELIS

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/290/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovākijā (OV L 125, 21.5.2010., 48. lpp.).

1

(2)  Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

3

(4)  Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Sk. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

4

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/78 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/78

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 23. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

(2014/409/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (2) | Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt inter alia tā 31. protokolu. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt inter alia tā 31. protokolu.

| (3) | EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi un vienošanās par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. |
| --- | --- |

(3)

EEZ līguma 31. protokolā ietverti noteikumi un vienošanās par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

| (4) | Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

| (5) | Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību varētu uzsākt no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šo paplašināto sadarbību varētu uzsākt no 2014. gada 1. janvāra.

| (6) | Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(6)

Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā attiecībā uz sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 23. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2014

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

| (2) | Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2014. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2014. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi:

| 1) | pēc 12. punkta iekļauj šādu punktu:
  “13.   No 2014. gada 1. janvāra EBTA valstis iesaistās darbībās, kas tiek finansētas no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām, kuras iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2014. finanšu gadam:






  — | budžeta pozīcija: 04 03 01 03: “Brīva darbaspēka kustība, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.”;” |
| --- | --- | --- |

1)

pēc 12. punkta iekļauj šādu punktu:

“13.   No 2014. gada 1. janvāra EBTA valstis iesaistās darbībās, kas tiek finansētas no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām, kuras iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2014. finanšu gadam:

—

budžeta pozīcija: 04 03 01 03: “Brīva darbaspēka kustība, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.”;”

| 2) | panta 5. punktā vārdus “un darbībās, kas tiek finansētas no 2012. un 2013. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kas minētas 12. punktā, – no 2012. gada 1. janvāra” aizstāj ar vārdiem “darbībās, kas tiek finansētas no 2012. un 2013. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kuras minētas 12. punktā, – no 2012. gada 1. janvāra, un darbībās, kas tiek finansētas no 2014. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kuras minētas 13. punktā, – no 2014. gada 1. janvāra.”; |
| --- | --- |

2)

panta 5. punktā vārdus “un darbībās, kas tiek finansētas no 2012. un 2013. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kas minētas 12. punktā, – no 2012. gada 1. janvāra” aizstāj ar vārdiem “darbībās, kas tiek finansētas no 2012. un 2013. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kuras minētas 12. punktā, – no 2012. gada 1. janvāra, un darbībās, kas tiek finansētas no 2014. finanšu gadā iekļautajām budžeta pozīcijām, kuras minētas 13. punktā, – no 2014. gada 1. janvāra.”;

| 3) | panta 6. un 7. punktā vārdus “8. un 12. punkts” aizstāj ar vārdiem “8., 12. un 13. punkts”. |
| --- | --- |

3)

panta 6. un 7. punktā vārdus “8. un 12. punkts” aizstāj ar vārdiem “8., 12. un 13. punkts”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (1).

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri

---

(1)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

1

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/80

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. jūnijs)

par to, lai Beļģija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

(2014/410/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Beļģija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Beļģija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas veidiem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (6) | Beļģija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

| (7) | Beļģija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi. |
| --- | --- |

(7)

Beļģija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

| (8) | Beļģijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to attiecīgajai Padomes darba grupai. |
| --- | --- |

(8)

Beļģijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to attiecīgajai Padomes darba grupai.

| (9) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(9)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Beļģija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 3. un 4. pantam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/82

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

(2014/411/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Bérengère DUPUIS kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Bérengère DUPUIS kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Alessandro GRUMELLI kungs, Conseiller au service d'études de la Confédération des syndicats chrétiens, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/83 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/83

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Vācijas

(2014/412/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Dr. Sabine
  HEPPERLE amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Dr. Sabine
  HEPPERLE amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Dr. Günter
  LAMBERTZ, Leiter des Büros des DIHK bei der EU, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---

| 28.6.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 190/84

---

PADOMES LĒMUMS

(2014. gada 24. jūnijs),

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Austrijas

(2014/413/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

| (2) | Pēc Gerfried GRUBER kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Gerfried GRUBER kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Andreas THURNER kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. VENIZELOS

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.

1

---