# Az Európai Unió C 198/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 198 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. június 27. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 198

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. június 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 198/01 | A Bizottság közleménye – A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere | 1 |
| 2014/C 198/02 | A Bizottság közleménye az Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, az Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020), A filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás, az Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan és az Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról című bizottsági közlemények módosításáról | 30 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 198/01

A Bizottság közleménye – A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere

1

2014/C 198/02

A Bizottság közleménye az Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, az Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020), A filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás, az Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan és az Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról című bizottsági közlemények módosításáról

30

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 198/03 | Euroátváltási árfolyamok | 35 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2014/C 198/04 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 36 |
| 2014/C 198/05 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  ) | 37 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 198/03

Euroátváltási árfolyamok

35

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2014/C 198/04

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

36

2014/C 198/05

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére (
  1
  )

1

37

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 198/06 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.7288 – Viacom/Channel 5 Broadcasting) (
  1
  ) | 38 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 198/07 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 39 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 198/06

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.7288 – Viacom/Channel 5 Broadcasting) (
  1
  )

1

38

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2014/C 198/07

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere

(2014/C 198/01)

TARTALOM

| Bevezetés | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Alkalmazási kör és fogalommeghatározások | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Alkalmazási kör | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A keretrendszer által lefedett támogatási intézkedések | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Fogalommeghatározások | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Állami támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében | 8 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Állami támogatásban részesülő kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Gazdasági tevékenységek állami finanszírozása | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Vállalkozásoknak államilag finanszírozott kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák révén nyújtott közvetett állami támogatás | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Vállalkozások nevében folytatott kutatás (szerződéses kutatás vagy kutatási szolgáltatások) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Együttműködés a vállalkozásokkal | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Közös értékelési elvek | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A K+F+I támogatások összeegyeztethetőségének értékelése | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Általános feltételek | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek | 14 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Az állami beavatkozás szükségessége | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Általános feltételek | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek | 15 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | A támogatási intézkedés megfelelősége | 16 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége | 16 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában | 16 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Ösztönző hatás | 17 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Általános feltételek | 17 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek | 17 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | A támogatás arányossága | 18 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Általános feltételek | 18 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.1.1. | Maximális támogatási intenzitások | 19 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.1.

| 4.5.1.2. | Visszafizetendő előleg | 19 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.2.

| 4.5.1.3. | Adóintézkedések | 20 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.3.

| 4.5.1.4. | Támogatások halmozódása | 20 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.4.

| 4.5.2. | Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek | 20 |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése | 21 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Általános megfontolások | 21 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | A termékpiacokra gyakorolt hatások | 22 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | A kereskedelemre és a helyszínválasztásra gyakorolt hatások | 22 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.1.3. | Nyilvánvaló negatív hatások | 22 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.3.

| 4.6.2. | Támogatási programok | 23 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek | 23 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.3.1. | Torzulások a termékpiacokon | 23 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.1.

| 4.6.3.2. | Helyspecifikus hatások | 25 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.2.

| 4.7. | Átláthatóság | 25 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | Értékelés | 25 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jelentéstétel és nyomon követés | 26 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hatály | 26 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Felülvizsgálat | 26 |
| --- | --- | --- |

8.

BEVEZETÉS

| 1. | Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny torzulását okozzák és a közérdekkel ellentétes módon befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét. Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. |
| --- | --- |

1.

Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny torzulását okozzák és a közérdekkel ellentétes módon befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét. Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal.

| 2. | A kutatás, fejlesztés és innováció (a továbbiakban: K+F+I) előmozdítása fontos uniós cél, amelyet a Szerződés 179. cikke foglal magában, miszerint: „(a)z Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is –, ugyanakkor támogassa a (...) szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket”. A Szerződés 180–190. cikkei meghatározzák az e tekintetben folytatandó tevékenységeket, valamint a többéves keretprogram alkalmazási körét és végrehajtását. |
| --- | --- |

2.

A kutatás, fejlesztés és innováció (a továbbiakban: K+F+I) előmozdítása fontos uniós cél, amelyet a Szerződés 179. cikke foglal magában, miszerint: „(a)z Unió célja az, hogy egy európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, erősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését – ideértve az Unió iparát is –, ugyanakkor támogassa a (...) szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket”. A Szerződés 180–190. cikkei meghatározzák az e tekintetben folytatandó tevékenységeket, valamint a többéves keretprogram alkalmazási körét és végrehajtását.

| 3. | Az Európa 2020 stratégia (1) szerint a kutatás-fejlesztés (a továbbiakban: K+F) kulcsfontosságú mozgatórugót jelent az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzéseinek eléréséhez. A Bizottság e célból kiemelt célt határozott meg, amely szerint 2020-ra az Unió bruttó hazai össztermékének (a továbbiakban: GDP) 3 %-át K+F-re kell fordítani. A K+F+I terület fejlődésének előmozdítása érdekében az Európa 2020 stratégia különösen előtérbe helyezi az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezést (2), amelynek célja a kutatás és innováció finanszírozási lehetőségeinek és feltételeinek javítása, hogy az innovatív ötletekből a növekedést és a foglalkoztatást segítő termékek és szolgáltatások jöjjenek létre (3). Az Európa 2020-ról szóló közlemény megemlítette, hogy az állami támogatási politika „tevékenyen hozzájárulhat (...) az innovatívabb, hatékonyabb és környezetbarátabb technológiákat szolgáló kezdeményezések elindítása és támogatása révén, illetve az állami beruházástámogatáshoz, a kockázati tőkéhez és a kutatási és fejlesztési támogatásokhoz való hozzáférés megkönnyítésén keresztül”. |
| --- | --- |

3.

Az Európa 2020 stratégia (1) szerint a kutatás-fejlesztés (a továbbiakban: K+F) kulcsfontosságú mozgatórugót jelent az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzéseinek eléréséhez. A Bizottság e célból kiemelt célt határozott meg, amely szerint 2020-ra az Unió bruttó hazai össztermékének (a továbbiakban: GDP) 3 %-át K+F-re kell fordítani. A K+F+I terület fejlődésének előmozdítása érdekében az Európa 2020 stratégia különösen előtérbe helyezi az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezést (2), amelynek célja a kutatás és innováció finanszírozási lehetőségeinek és feltételeinek javítása, hogy az innovatív ötletekből a növekedést és a foglalkoztatást segítő termékek és szolgáltatások jöjjenek létre (3). Az Európa 2020-ról szóló közlemény megemlítette, hogy az állami támogatási politika „tevékenyen hozzájárulhat (...) az innovatívabb, hatékonyabb és környezetbarátabb technológiákat szolgáló kezdeményezések elindítása és támogatása révén, illetve az állami beruházástámogatáshoz, a kockázati tőkéhez és a kutatási és fejlesztési támogatásokhoz való hozzáférés megkönnyítésén keresztül”.

| 4. | Miközben általánosan elfogadott tény, hogy a versenyképes piacok hajlamosak hatékonyabb eredményeket elérni az árak, a hozam és a forrásfelhasználás tekintetében, piaci hiányosságok esetén (4) az állami beavatkozás javíthatja a piacok működését, és ezáltal hozzájárulhat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez. A K+F+I-vel összefüggésben a piaci hiányosságok például abból is fakadhatnak, hogy a piaci szereplők általában nem veszik figyelembe a más gazdasági szereplőkre kiható (pozitív) externáliákat, és ezért társadalmi szempontból túl alacsony szintű K+F+I-tevékenységekbe fognak. Ehhez hasonlóan a K+F+I-projekteket hátravethetik a finanszírozáshoz való hozzáférés hiányosságai (az aszimmetrikus információ miatt) vagy a vállalatok közötti koordinációs problémák is. Következésképpen a K+F+I-re irányuló állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal, amennyiben az várhatóan elősegíti valamely piaci hiányosság kiküszöbölését egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt végrehajtásának előmozdítása vagy egyes gazdasági tevékenységek fejlesztésének megkönnyítése révén, és amennyiben az abból fakadó verseny- és kereskedelemtorzulás nem ellentétes a közérdekkel. |
| --- | --- |

4.

Miközben általánosan elfogadott tény, hogy a versenyképes piacok hajlamosak hatékonyabb eredményeket elérni az árak, a hozam és a forrásfelhasználás tekintetében, piaci hiányosságok esetén (4) az állami beavatkozás javíthatja a piacok működését, és ezáltal hozzájárulhat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez. A K+F+I-vel összefüggésben a piaci hiányosságok például abból is fakadhatnak, hogy a piaci szereplők általában nem veszik figyelembe a más gazdasági szereplőkre kiható (pozitív) externáliákat, és ezért társadalmi szempontból túl alacsony szintű K+F+I-tevékenységekbe fognak. Ehhez hasonlóan a K+F+I-projekteket hátravethetik a finanszírozáshoz való hozzáférés hiányosságai (az aszimmetrikus információ miatt) vagy a vállalatok közötti koordinációs problémák is. Következésképpen a K+F+I-re irányuló állami támogatás összeegyeztethető lehet a belső piaccal, amennyiben az várhatóan elősegíti valamely piaci hiányosság kiküszöbölését egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt végrehajtásának előmozdítása vagy egyes gazdasági tevékenységek fejlesztésének megkönnyítése révén, és amennyiben az abból fakadó verseny- és kereskedelemtorzulás nem ellentétes a közérdekkel.

| 5. | A K+F+I-re irányuló támogatást elsődlegesen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja indokolja, amelyek értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt végrehajtásának előmozdításához vagy bizonyos gazdasági tevékenységek Unión belüli fejlesztéséhez nyújtott támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelem feltételeit. |
| --- | --- |

5.

A K+F+I-re irányuló támogatást elsődlegesen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja indokolja, amelyek értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti egy közös európai érdeket szolgáló fontos projekt végrehajtásának előmozdításához vagy bizonyos gazdasági tevékenységek Unión belüli fejlesztéséhez nyújtott támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelem feltételeit.

| 6. | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló közleményben (5) a Bizottság három, az állami támogatás ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést jelentett be:






  a) | fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyképes belső piacon; |
| --- | --- | --- |

6.

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló közleményben (5) a Bizottság három, az állami támogatás ellenőrzésének korszerűsítésével megvalósítandó célkitűzést jelentett be:

a)

fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyképes belső piacon;

| b) | az előzetes ellenőrzéseknek a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatások végrehajtása terén a tagállamokkal való együttműködés egyidejű erősítése mellett; |
| --- | --- |

b)

az előzetes ellenőrzéseknek a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatások végrehajtása terén a tagállamokkal való együttműködés egyidejű erősítése mellett;

| c) | a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal. |
| --- | --- |

c)

a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal.

| 7. | A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretrendszerek következők céljából történő felülvizsgálatában: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez igazításával, az ösztönző hatás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt potenciális negatív hatásainak fokozottabb ellenőrzése. Az e keretrendszerben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek e közös megközelítésen alapulnak. |
| --- | --- |

7.

A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretrendszerek következők céljából történő felülvizsgálatában: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez igazításával, az ösztönző hatás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt potenciális negatív hatásainak fokozottabb ellenőrzése. Az e keretrendszerben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek e közös megközelítésen alapulnak.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.1.   Alkalmazási kör

| 8. | Az e keretrendszerben meghatározott alapelvek a K+F+I-re irányuló állami támogatások esetében alkalmazandók a Szerződés által szabályozott valamennyi ágazatban. Tehát azokra az ágazatokra alkalmazandó, amelyekre az állami támogatás tekintetében külön szabályok vonatkoznak, hacsak e szabályok másként nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

8.

Az e keretrendszerben meghatározott alapelvek a K+F+I-re irányuló állami támogatások esetében alkalmazandók a Szerződés által szabályozott valamennyi ágazatban. Tehát azokra az ágazatokra alkalmazandó, amelyekre az állami támogatás tekintetében külön szabályok vonatkoznak, hacsak e szabályok másként nem rendelkeznek.

| 9. | Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá (6), nem minősül állami támogatásnak. Az ilyen uniós finanszírozás más állami támogatással történő kombinálása esetén a Bizottság kizárólag az utóbbit veszi figyelembe annak megállapításához, hogy a bejelentési küszöbértéket és a maximális támogatási intenzitást betartották-e, vagy e keretrendszerrel összefüggésben el kell-e végezni az összeegyeztethetőség értékelését. |
| --- | --- |

9.

Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá (6), nem minősül állami támogatásnak. Az ilyen uniós finanszírozás más állami támogatással történő kombinálása esetén a Bizottság kizárólag az utóbbit veszi figyelembe annak megállapításához, hogy a bejelentési küszöbértéket és a maximális támogatási intenzitást betartották-e, vagy e keretrendszerrel összefüggésben el kell-e végezni az összeegyeztethetőség értékelését.

| 10. | A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (7) és annak módosításaiban, illetve annak helyébe lépő iránymutatásban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott K+F+I-támogatás nem tartozik e keretrendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

10.

A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (7) és annak módosításaiban, illetve annak helyébe lépő iránymutatásban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott K+F+I-támogatás nem tartozik e keretrendszer hatálya alá.

| 11. | Az olyan kedvezményezettnek odaítélt K+F+I támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (8). |
| --- | --- |

11.

Az olyan kedvezményezettnek odaítélt K+F+I támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (8).

1.2.   A keretrendszer által lefedett támogatási intézkedések

| 12. | A Bizottság egy sor olyan K+F+I intézkedést meghatározott, amelyek állami támogatása bizonyos feltételek mellett a belső piaccal összeegyeztethető lehet:






  a) | K+F projektekhez nyújtott támogatás
  , amennyiben a kutatási projekt támogatott része az alapkutatások és alkalmazott kutatások kategóriáiba tartozik, melyek közül az utóbbi ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre osztható (9). Az ilyen támogatás elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival) kapcsolatos piaci hiányosságokra irányul, de szolgálhatja a tökéletlen vagy aszimmetrikus információ vagy (főként együttműködési projektek esetében) a koordinációs hiányosságok által előidézett piaci hiányosságok orvosolását is; |
| --- | --- | --- |

12.

A Bizottság egy sor olyan K+F+I intézkedést meghatározott, amelyek állami támogatása bizonyos feltételek mellett a belső piaccal összeegyeztethető lehet:

a)

K+F projektekhez nyújtott támogatás
  , amennyiben a kutatási projekt támogatott része az alapkutatások és alkalmazott kutatások kategóriáiba tartozik, melyek közül az utóbbi ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre osztható (9). Az ilyen támogatás elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival) kapcsolatos piaci hiányosságokra irányul, de szolgálhatja a tökéletlen vagy aszimmetrikus információ vagy (főként együttműködési projektek esetében) a koordinációs hiányosságok által előidézett piaci hiányosságok orvosolását is;

| b) | a K+F projektekkel kapcsolatos
  megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a tökéletlen és aszimmetrikus információhoz kapcsolódó piaci hiányosságok leküzdését célozza; |
| --- | --- |

b)

a K+F projektekkel kapcsolatos
  megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a tökéletlen és aszimmetrikus információhoz kapcsolódó piaci hiányosságok leküzdését célozza;

| c) | a kutatási infrastruktúra megépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a koordinációs nehézségekből fakadó piaci hiányosságok orvosolását célozza. Egyre nagyobb szükség van a magas színvonalú kutatási infrastruktúrára az úttörő kutatáshoz, mivel ezek vonzzák a világ tehetségeit, valamint lényegesek például az információs és kommunikációs technológiák és a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára (10); |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúra megépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a koordinációs nehézségekből fakadó piaci hiányosságok orvosolását célozza. Egyre nagyobb szükség van a magas színvonalú kutatási infrastruktúrára az úttörő kutatáshoz, mivel ezek vonzzák a világ tehetségeit, valamint lényegesek például az információs és kommunikációs technológiák és a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára (10);

| d) | innovációs tevékenységekhez nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-k), ilyen innovációs támogatás szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzése, validálása és védelme, magasan képzett személyzet kirendelése, valamint innovációs tanácsadási és támogatási szolgáltatások céljára nyújtható. Továbbá a nagyvállalkozások és a kkv-k közötti, eljárási és szervezési innovációs tevékenységekben való együttműködés ösztönzése érdekében a kkv-k és a nagyvállalkozások ilyen tevékenységekre fordított költségei ugyancsak támogathatók; |
| --- | --- |

d)

innovációs tevékenységekhez nyújtott támogatás
  , amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-k), ilyen innovációs támogatás szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzése, validálása és védelme, magasan képzett személyzet kirendelése, valamint innovációs tanácsadási és támogatási szolgáltatások céljára nyújtható. Továbbá a nagyvállalkozások és a kkv-k közötti, eljárási és szervezési innovációs tevékenységekben való együttműködés ösztönzése érdekében a kkv-k és a nagyvállalkozások ilyen tevékenységekre fordított költségei ugyancsak támogathatók;

| e) | az innovációs klaszterek támogatása
  , amelynek célja azon koordinációs problémákhoz kapcsolódó piaci hiányosságok orvoslása, amelyek akadályozzák a klaszterek kialakulását, vagy korlátozzák a klaszterek közötti és az azokon belüli kölcsönhatásokat és ismeretáramlást. Az állami támogatás hozzájárulhat e probléma megoldásához, egyrészt az innovációs klaszterek nyitott és megosztott infrastruktúráiba történő beruházás támogatásával, másrészt pedig a klaszterek működésének – tíz évnél nem tovább tartó – támogatásával, erősítve ezzel együttműködésüket, hálózatépítésüket és egymástól való tanulásukat. |
| --- | --- |

e)

az innovációs klaszterek támogatása
  , amelynek célja azon koordinációs problémákhoz kapcsolódó piaci hiányosságok orvoslása, amelyek akadályozzák a klaszterek kialakulását, vagy korlátozzák a klaszterek közötti és az azokon belüli kölcsönhatásokat és ismeretáramlást. Az állami támogatás hozzájárulhat e probléma megoldásához, egyrészt az innovációs klaszterek nyitott és megosztott infrastruktúráiba történő beruházás támogatásával, másrészt pedig a klaszterek működésének – tíz évnél nem tovább tartó – támogatásával, erősítve ezzel együttműködésüket, hálózatépítésüket és egymástól való tanulásukat.

| 13. | A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a K+F+I támogatásokat, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik a Bizottság által a 994/98/EK tanácsi rendelet (11) 1. cikke alapján elfogadott csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

13.

A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a K+F+I támogatásokat, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik a Bizottság által a 994/98/EK tanácsi rendelet (11) 1. cikke alapján elfogadott csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket.

| 14. | E keretrendszer meghatározza a bejelentési kötelezettség alá eső és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében értékelendő K+F+I támogatási programokra és egyedi támogatásokra vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeket (12). |
| --- | --- |

14.

E keretrendszer meghatározza a bejelentési kötelezettség alá eső és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében értékelendő K+F+I támogatási programokra és egyedi támogatásokra vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeket (12).

1.3.   Fogalommeghatározások

| 15. | E keretrendszer alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  a) | „
  ad hoc

  támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás; |
| --- | --- | --- |

15.

E keretrendszer alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)

„
  ad hoc

  támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;

| b) | „támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

„támogatás”: minden olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek;

| c) | „támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók vagy egyéb illetékek levonása előtt. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó egyenértékével. A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás odaítélésekor irányadó leszámítolási kamatláb (13). A támogatási intenzitást kedvezményezettenként számítják ki; |
| --- | --- |

c)

„támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók vagy egyéb illetékek levonása előtt. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó egyenértékével. A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás odaítélésekor irányadó leszámítolási kamatláb (13). A támogatási intenzitást kedvezményezettenként számítják ki;

| d) | „támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára odaítélhető; |
| --- | --- |

d)

„támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára odaítélhető;

| e) | „alkalmazott kutatás”: ipari kutatás, kísérleti fejlesztés vagy a kettő bármilyen kombinációja; |
| --- | --- |

e)

„alkalmazott kutatás”: ipari kutatás, kísérleti fejlesztés vagy a kettő bármilyen kombinációja;

| f) | „szokásos piaci feltételek”: azt jelenti, hogy a szerződő felek közötti ügylet feltételei azonosak az önálló vállalkozások között létrejövő ügyletek feltételeivel, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan tranzakció teljesíti a szokásos piaci feltételekre vonatkozó elvárást, amely nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás eredménye; |
| --- | --- |

f)

„szokásos piaci feltételek”: azt jelenti, hogy a szerződő felek közötti ügylet feltételei azonosak az önálló vállalkozások között létrejövő ügyletek feltételeivel, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan tranzakció teljesíti a szokásos piaci feltételekre vonatkozó elvárást, amely nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás eredménye;

| g) | „a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák; |
| --- | --- |

g)

„a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;

| h) | „hatékony együttműködés”: legalább két független fél közötti tudás- vagy technológiacserére, vagy közös cél munkamegosztással történő elérésére irányuló együttműködés, amelynek során a felek közösen határozzák meg az együttműködési projekt hatályát, hozzájárulnak annak végrehajtásához és megosztják annak kockázatait és eredményeit. Egy vagy több fél viselheti a projekt teljes költségét és így mentesítheti a többi felet annak pénzügyi kockázatai alól. A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának. |
| --- | --- |

h)

„hatékony együttműködés”: legalább két független fél közötti tudás- vagy technológiacserére, vagy közös cél munkamegosztással történő elérésére irányuló együttműködés, amelynek során a felek közösen határozzák meg az együttműködési projekt hatályát, hozzájárulnak annak végrehajtásához és megosztják annak kockázatait és eredményeit. Egy vagy több fél viselheti a projekt teljes költségét és így mentesítheti a többi felet annak pénzügyi kockázatai alól. A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának.

| i) | „kizárólagos fejlesztés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek teljes haszna kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő teljes mértékben megfizeti; |
| --- | --- |

i)

„kizárólagos fejlesztés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek teljes haszna kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő teljes mértékben megfizeti;

| j) | „kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások kidolgozása céljából. Idetartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó tevékenységek is. A kísérleti fejlesztéshez tartozhat az új vagy javított termékek, eljárások és szolgáltatások prototípusainak és kísérleti modelljeinek kidolgozása, illetve kiállítása, az ilyen termékeknek a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetben történő tesztelése és jóváhagyása abban az esetben, ha e tevékenységek elsődleges célja a véglegesnek még nem tekinthető termék, eljárás vagy szolgáltatás technikai továbbfejlesztése. Idetartozhat a kereskedelmileg felhasználható olyan prototípusok és kísérleti modellek kifejlesztése, amelyek kereskedelmi végterméknek minősülnek, mert előállításuk túlságosan költséges ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket meglévő termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, még akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek; |
| --- | --- |

j)

„kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, megosztása és felhasználása új vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások kidolgozása céljából. Idetartozhatnak például az új termékek, eljárások és szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó tevékenységek is. A kísérleti fejlesztéshez tartozhat az új vagy javított termékek, eljárások és szolgáltatások prototípusainak és kísérleti modelljeinek kidolgozása, illetve kiállítása, az ilyen termékeknek a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetben történő tesztelése és jóváhagyása abban az esetben, ha e tevékenységek elsődleges célja a véglegesnek még nem tekinthető termék, eljárás vagy szolgáltatás technikai továbbfejlesztése. Idetartozhat a kereskedelmileg felhasználható olyan prototípusok és kísérleti modellek kifejlesztése, amelyek kereskedelmi végterméknek minősülnek, mert előállításuk túlságosan költséges ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket meglévő termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, még akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek;

| k) | „megvalósíthatósági tanulmány”: egy projekt potenciáljának értékelése és elemzése, melynek célja, hogy a projekt erősségeinek és hiányosságainak, az azzal járó lehetőségeknek és veszélyeknek objektív és ésszerű módon történő feltárása révén segítse a döntéshozatali folyamatot, valamint a végrehajtáshoz szükséges források azonosítását és végső soron a siker kilátásainak mérlegelését; |
| --- | --- |

k)

„megvalósíthatósági tanulmány”: egy projekt potenciáljának értékelése és elemzése, melynek célja, hogy a projekt erősségeinek és hiányosságainak, az azzal járó lehetőségeknek és veszélyeknek objektív és ésszerű módon történő feltárása révén segítse a döntéshozatali folyamatot, valamint a végrehajtáshoz szükséges források azonosítását és végső soron a siker kilátásainak mérlegelését;

| l) | „kizárólagos odaítélés”: a kutatóhely, kutatási infrastruktúra vagy közbeszerző a szellemi tulajdonjogok valamennyi gazdasági előnyét élvezi azáltal, hogy azok – főként a tulajdonjog és a használatba adáshoz való jog – korlátlan mértékben a rendelkezésére állnak. A fogalom jelentheti azt a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát (nevezetesen a közbeszerzőt) is, amely úgy dönt, hogy további szerződéseket köt e jogokra vonatkozóan, ideértve azoknak egy adott együttműködési partner (nevezetesen vállalkozások) felé történő használatba adását is. |
| --- | --- |

l)

„kizárólagos odaítélés”: a kutatóhely, kutatási infrastruktúra vagy közbeszerző a szellemi tulajdonjogok valamennyi gazdasági előnyét élvezi azáltal, hogy azok – főként a tulajdonjog és a használatba adáshoz való jog – korlátlan mértékben a rendelkezésére állnak. A fogalom jelentheti azt a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát (nevezetesen a közbeszerzőt) is, amely úgy dönt, hogy további szerződéseket köt e jogokra vonatkozóan, ideértve azoknak egy adott együttműködési partner (nevezetesen vállalkozások) felé történő használatba adását is.

| m) | „alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok üzleti alkalmazását vagy felhasználását; |
| --- | --- |

m)

„alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok üzleti alkalmazását vagy felhasználását;

| n) | „bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege, ha az támogatás formájában valósul meg, az adók és egyéb illetékek levonása előtt; |
| --- | --- |

n)

„bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege, ha az támogatás formájában valósul meg, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;

| o) | „magasan képzett munkaerő”: felsőoktatásban szerzett oklevéllel és – a doktori képzést is beleértve – legalább ötéves szakirányú tapasztalattal rendelkező munkaerő; |
| --- | --- |

o)

„magasan képzett munkaerő”: felsőoktatásban szerzett oklevéllel és – a doktori képzést is beleértve – legalább ötéves szakirányú tapasztalattal rendelkező munkaerő;

| p) | „egyedi támogatás”: meghatározott vállalkozásnak nyújtott támogatás, amely lehet ad hoc támogatás vagy támogatási program alapján nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

p)

„egyedi támogatás”: meghatározott vállalkozásnak nyújtott támogatás, amely lehet ad hoc támogatás vagy támogatási program alapján nyújtott támogatás;

| q) | „ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja komplex rendszerek összetevőinek a létrehozását, és beletartozhat a prototípusok laboratóriumi környezetben vagy létező rendszerekhez szimulált interfésszel rendelkező környezetben történő megépítése, valamint kísérleti sorozatok gyártása, amennyiben ez az ipari kutatáshoz – nevezetesen a generikus technológiák ellenőrzéséhez – szükséges; |
| --- | --- |

q)

„ipari kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez. Magában foglalja komplex rendszerek összetevőinek a létrehozását, és beletartozhat a prototípusok laboratóriumi környezetben vagy létező rendszerekhez szimulált interfésszel rendelkező környezetben történő megépítése, valamint kísérleti sorozatok gyártása, amennyiben ez az ipari kutatáshoz – nevezetesen a generikus technológiák ellenőrzéséhez – szükséges;

| r) | „innovációs tanácsadó szolgáltatások”: a tudástranszferrel, tudásbeszerzéssel, az immateriális javak védelmével és kiaknázásával, a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos tanácsadás, segítségnyújtás és képzés; |
| --- | --- |

r)

„innovációs tanácsadó szolgáltatások”: a tudástranszferrel, tudásbeszerzéssel, az immateriális javak védelmével és kiaknázásával, a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos tanácsadás, segítségnyújtás és képzés;

| s) | „innovációs klaszter”: önálló felek (pl. innovatív induló vállalkozások, kis-, közép- és nagyvállalkozások, valamint kutató-ismeretterjesztő szervezetek, nonprofit szervezetek és egyéb kapcsolódó gazdasági szereplők) szerveződése, amelyet az innovációs tevékenység ösztönzésére hoztak létre, egyrészt a létesítménymegosztásra, az ismeret- és tapasztalatcserére való ösztönzés, másrészt a tudástranszferhez, kapcsolatépítéshez, ismeretterjesztéshez, valamint a klaszterben részt vevő vállalkozások és egyéb szervezetek közötti együttműködéshez való hozzájárulás révén; |
| --- | --- |

s)

„innovációs klaszter”: önálló felek (pl. innovatív induló vállalkozások, kis-, közép- és nagyvállalkozások, valamint kutató-ismeretterjesztő szervezetek, nonprofit szervezetek és egyéb kapcsolódó gazdasági szereplők) szerveződése, amelyet az innovációs tevékenység ösztönzésére hoztak létre, egyrészt a létesítménymegosztásra, az ismeret- és tapasztalatcserére való ösztönzés, másrészt a tudástranszferhez, kapcsolatépítéshez, ismeretterjesztéshez, valamint a klaszterben részt vevő vállalkozások és egyéb szervezetek közötti együttműködéshez való hozzájárulás révén;

| t) | „innovációs támogató szolgáltatások”: irodahelyiség, adatbankok, könyvtárak, piackutatás, laboratóriumhasználat, minőségtanúsítás, tesztelés és tanúsítás biztosítása hatékonyabb termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztése céljára; |
| --- | --- |

t)

„innovációs támogató szolgáltatások”: irodahelyiség, adatbankok, könyvtárak, piackutatás, laboratóriumhasználat, minőségtanúsítás, tesztelés és tanúsítás biztosítása hatékonyabb termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztése céljára;

| u) | „immateriális javak”: nem anyagi vagy pénzügyi eszközök, például szabadalom, szabadalmi licencia, know-how vagy más szellemi tulajdon; |
| --- | --- |

u)

„immateriális javak”: nem anyagi vagy pénzügyi eszközök, például szabadalom, szabadalmi licencia, know-how vagy más szellemi tulajdon;

| v) | „tudástranszfer”: bármely olyan folyamat, amelynek célja valamely kifejezett vagy hallgatólagos tudás megszerzése, gyűjtése vagy megosztása, ideértve a szakértelmet és kompetenciákat a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek terén egyaránt, például a kutatási együttműködés, tanácsadás, licenciák, spin-off vállalkozások, publikációk, kutatók vagy más, e területen tevékenykedő alkalmazottak mobilitása területén. A tudományos és technológiai tudáson felül egyéb ismereteket is magában foglal, így például a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetet és a szervezési innováció módszereit, továbbá az immateriális javak azonosításával, megszerzésével, védelmével, megóvásával és kiaknázásával kapcsolatos ismeretek igazgatását; |
| --- | --- |

v)

„tudástranszfer”: bármely olyan folyamat, amelynek célja valamely kifejezett vagy hallgatólagos tudás megszerzése, gyűjtése vagy megosztása, ideértve a szakértelmet és kompetenciákat a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek terén egyaránt, például a kutatási együttműködés, tanácsadás, licenciák, spin-off vállalkozások, publikációk, kutatók vagy más, e területen tevékenykedő alkalmazottak mobilitása területén. A tudományos és technológiai tudáson felül egyéb ismereteket is magában foglal, így például a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetet és a szervezési innováció módszereit, továbbá az immateriális javak azonosításával, megszerzésével, védelmével, megóvásával és kiaknázásával kapcsolatos ismeretek igazgatását;

| w) | „nagyvállalkozások”: a kis- és középvállalkozások fogalommeghatározásába nem tartozó vállalkozások; |
| --- | --- |

w)

„nagyvállalkozások”: a kis- és középvállalkozások fogalommeghatározásába nem tartozó vállalkozások;

| x) | „nettó többletköltségek” a támogatott projekt vagy tevékenység várható nettó jelenértéke és egy olyan életképes kontrafaktuális beruházás közötti különbség, amelyet a kedvezményezett a támogatás hiányában valósított volna meg; |
| --- | --- |

x)

„nettó többletköltségek” a támogatott projekt vagy tevékenység várható nettó jelenértéke és egy olyan életképes kontrafaktuális beruházás közötti különbség, amelyet a kedvezményezett a támogatás hiányában valósított volna meg;

| y) | „szervezési innováció”: új szervezési módszer alkalmazása egy vállalkozás üzleti gyakorlatában, munkahelyi szervezetében vagy külső kapcsolataiban; nem tartoznak ide az olyan változtatások, amelyek a vállalkozásban már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, az összefonódások és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak megváltozásához köthető változások, az egyedi igényekhez igazítás, a helyhez kötöttség, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

y)

„szervezési innováció”: új szervezési módszer alkalmazása egy vállalkozás üzleti gyakorlatában, munkahelyi szervezetében vagy külső kapcsolataiban; nem tartoznak ide az olyan változtatások, amelyek a vállalkozásban már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, az összefonódások és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak megváltozásához köthető változások, az egyedi igényekhez igazítás, a helyhez kötöttség, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;

| z) | „személyi jellegű költségek”: a kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet alkalmazásával járó költségek, amennyiben a vonatkozó projekt vagy tevékenység területén foglalkoztatják őket; |
| --- | --- |

z)

„személyi jellegű költségek”: a kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet alkalmazásával járó költségek, amennyiben a vonatkozó projekt vagy tevékenység területén foglalkoztatják őket;

| aa) | „kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek esetében az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő az eredményeket és a hasznot nem használja fel teljes egészében a saját tevékenységéhez, hanem piaci feltételek mellett megosztja azokat a szolgáltatókkal. Az olyan szerződésnek, amelynek tárgya egy vagy több, e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriába tartozik, korlátozott időtartamra kell szólnia és magában foglalhatja a prototípusok vagy az első termékek vagy szolgáltatások korlátozott mennyiségének tesztsorozat formájában történő fejlesztését. Kereskedelmi mennyiségű termék vagy szolgáltatás megvásárlása nem képezheti ugyanazon szerződés tárgyát; |
| --- | --- |

aa)

„kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek esetében az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő az eredményeket és a hasznot nem használja fel teljes egészében a saját tevékenységéhez, hanem piaci feltételek mellett megosztja azokat a szolgáltatókkal. Az olyan szerződésnek, amelynek tárgya egy vagy több, e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriába tartozik, korlátozott időtartamra kell szólnia és magában foglalhatja a prototípusok vagy az első termékek vagy szolgáltatások korlátozott mennyiségének tesztsorozat formájában történő fejlesztését. Kereskedelmi mennyiségű termék vagy szolgáltatás megvásárlása nem képezheti ugyanazon szerződés tárgyát;

| bb) | „eljárási innováció”: új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása (ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is); nem minősülnek innovációnak a kisebb változtatások vagy fejlesztések, a termelési vagy szolgáltatási képesség növelése olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek bevezetése révén, amelyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak megváltozásához köthető változások, az egyedi igényekhez igazítás, a helyhez kötöttség, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

bb)

„eljárási innováció”: új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása (ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is); nem minősülnek innovációnak a kisebb változtatások vagy fejlesztések, a termelési vagy szolgáltatási képesség növelése olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek bevezetése révén, amelyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak megváltozásához köthető változások, az egyedi igényekhez igazítás, a helyhez kötöttség, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;

| cc) | „K+F projekt”: az e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriák közül egyet vagy többet érintő tevékenységeket magában foglaló olyan művelet, amely egy adott gazdasági, tudományos vagy műszaki jellegű, előre világosan meghatározott céllal rendelkező oszthatatlan feladat végrehajtására irányul. A K+F projekt több munkacsomagból, tevékenységből vagy szolgáltatásból állhat, és tartalmazza az egyértelmű célkitűzéseket, az e célok végrehajtásához szükséges intézkedéseket (ideértve azok várható költségét), valamint a konkrét eredményeket, ami lehetővé teszi az említett tevékenységek kimenetelének azonosítását és összehasonlítását a releváns célkitűzésekkel. Amennyiben két vagy több K+F projekt nem választható el egyértelműen egymástól és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektként tekintendők. |
| --- | --- |

cc)

„K+F projekt”: az e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriák közül egyet vagy többet érintő tevékenységeket magában foglaló olyan művelet, amely egy adott gazdasági, tudományos vagy műszaki jellegű, előre világosan meghatározott céllal rendelkező oszthatatlan feladat végrehajtására irányul. A K+F projekt több munkacsomagból, tevékenységből vagy szolgáltatásból állhat, és tartalmazza az egyértelmű célkitűzéseket, az e célok végrehajtásához szükséges intézkedéseket (ideértve azok várható költségét), valamint a konkrét eredményeket, ami lehetővé teszi az említett tevékenységek kimenetelének azonosítását és összehasonlítását a releváns célkitűzésekkel. Amennyiben két vagy több K+F projekt nem választható el egyértelműen egymástól és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektként tekintendők.

| dd) | „visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek; |
| --- | --- |

dd)

„visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;

| ee) | „kutató-ismeretterjesztő szervezet” vagy „kutatóhely”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (pl. egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós és/vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés, és/vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként döntő befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést az általa elért eredményekhez; |
| --- | --- |

ee)

„kutató-ismeretterjesztő szervezet” vagy „kutatóhely”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (pl. egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós és/vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés, és/vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként döntő befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést az általa elért eredményekhez;

| ff) | „kutatási infrastruktúra”: olyan létesítmények, erőforrások és kapcsolódó szolgáltatások (beleértve a tudományos felszerelést és -eszközöket), amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos kutatásához használ; tudásalapú erőforrások, például gyűjtemények, archívumok, strukturált tudományos információk; olyan infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, mint a hálózat, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök, valamint a kutatáshoz szükséges bármilyen más egyedi eszköz. E kutatási infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek vagy szétszórtak (hálózatba szervezett erőforrások) (14); |
| --- | --- |

ff)

„kutatási infrastruktúra”: olyan létesítmények, erőforrások és kapcsolódó szolgáltatások (beleértve a tudományos felszerelést és -eszközöket), amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos kutatásához használ; tudásalapú erőforrások, például gyűjtemények, archívumok, strukturált tudományos információk; olyan infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, mint a hálózat, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök, valamint a kutatáshoz szükséges bármilyen más egyedi eszköz. E kutatási infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek vagy szétszórtak (hálózatba szervezett erőforrások) (14);

| gg) | „kirendelés”: egy alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása, ahol az alkalmazott jogosult visszatérni előző munkaadójához; |
| --- | --- |

gg)

„kirendelés”: egy alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása, ahol az alkalmazott jogosult visszatérni előző munkaadójához;

| hh) | „kis- és középvállalkozások”vagy„kkv-k”: a „kisvállalkozások” és „középvállalkozások” olyan vállalkozások, amelyek megfelelnek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlásban (15) szereplő feltételeknek; |
| --- | --- |

hh)

„kis- és középvállalkozások”vagy„kkv-k”: a „kisvállalkozások” és „középvállalkozások” olyan vállalkozások, amelyek megfelelnek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlásban (15) szereplő feltételeknek;

| ii) | „a munkálatok kezdete” vagy „a projekt kezdete”: a K+F+I tevékenységek kezdete, illetve a kedvezményezett és a projekt kivitelezéséért felelős vállalkozók között létrejött első megállapodás időpontja közül a korábbi. Nem tekintendők munkálatok kezdetének az olyan előkészítő munkálatok, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése; |
| --- | --- |

ii)

„a munkálatok kezdete” vagy „a projekt kezdete”: a K+F+I tevékenységek kezdete, illetve a kedvezményezett és a projekt kivitelezéséért felelős vállalkozók között létrejött első megállapodás időpontja közül a korábbi. Nem tekintendők munkálatok kezdetének az olyan előkészítő munkálatok, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése;

| jj) | „tárgyi eszközök”: földterületből, épületekből, üzemekből, gépekből és berendezésekből álló eszközök. |
| --- | --- |

jj)

„tárgyi eszközök”: földterületből, épületekből, üzemekből, gépekből és berendezésekből álló eszközök.

2.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS A SZERZŐDÉS 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN

| 16. | Általában valamennyi olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, állami támogatásnak minősül. Jóllehet önálló bizottsági közlemény foglalkozik azzal, hogy a Bizottság általában miként értelmezi az állami támogatások fogalmát, az Európai Unió Bírósága általi jogértelmezés sérelme nélkül e szakasz ismerteti a K+F+I tevékenységek területén előforduló helyzeteket. |
| --- | --- |

16.

Általában valamennyi olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, állami támogatásnak minősül. Jóllehet önálló bizottsági közlemény foglalkozik azzal, hogy a Bizottság általában miként értelmezi az állami támogatások fogalmát, az Európai Unió Bírósága általi jogértelmezés sérelme nélkül e szakasz ismerteti a K+F+I tevékenységek területén előforduló helyzeteket.

2.1.   Állami támogatásban részesülő kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák

| 17. | A kutató-ismeretterjesztő szervezetek (a továbbiakban: kutatóhelyek) és kutatási infrastruktúrák abban az esetben részesülhetnek állami támogatásban, ha azok állami finanszírozása megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek. Az állami támogatás fogalmáról szóló közleményben foglaltak szerint és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a kedvezményezettnek vállalkozásnak kell minősülnie, ez a minősítés azonban nem függ a jogállásától – vagyis attól, hogy a köz- vagy a magánjog hatálya alá tartozik-e –, sem pedig gazdasági jellegétől, azaz hogy nyereségorientált-e vagy sem. A vállalkozásnak minősülés szempontjából inkább az a döntő, hogy az adott szervezet folytat-e olyan gazdasági tevékenységet, amely egy adott piacon termékek vagy szolgáltatások kínálását foglalja magában (16). |
| --- | --- |

17.

A kutató-ismeretterjesztő szervezetek (a továbbiakban: kutatóhelyek) és kutatási infrastruktúrák abban az esetben részesülhetnek állami támogatásban, ha azok állami finanszírozása megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek. Az állami támogatás fogalmáról szóló közleményben foglaltak szerint és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a kedvezményezettnek vállalkozásnak kell minősülnie, ez a minősítés azonban nem függ a jogállásától – vagyis attól, hogy a köz- vagy a magánjog hatálya alá tartozik-e –, sem pedig gazdasági jellegétől, azaz hogy nyereségorientált-e vagy sem. A vállalkozásnak minősülés szempontjából inkább az a döntő, hogy az adott szervezet folytat-e olyan gazdasági tevékenységet, amely egy adott piacon termékek vagy szolgáltatások kínálását foglalja magában (16).

2.1.1.   Nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása

| 18. | Amennyiben ugyanazon szervezet gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem tartozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alá, amennyiben a két tevékenység jellege, költségei, finanszírozása és bevételei egyértelműen elkülöníthetők, és ezáltal a gazdasági tevékenység kereszttámogatása ténylegesen elkerülhető. Az érintett szervezet éves pénzügyi kimutatásai bizonyítékul szolgálhatnak a költségek, a finanszírozás és a bevételek megfelelő elosztásához. |
| --- | --- |

18.

Amennyiben ugyanazon szervezet gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a nem gazdasági tevékenységek állami finanszírozása nem tartozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alá, amennyiben a két tevékenység jellege, költségei, finanszírozása és bevételei egyértelműen elkülöníthetők, és ezáltal a gazdasági tevékenység kereszttámogatása ténylegesen elkerülhető. Az érintett szervezet éves pénzügyi kimutatásai bizonyítékul szolgálhatnak a költségek, a finanszírozás és a bevételek megfelelő elosztásához.

| 19. | A Bizottság megítélése szerint általában az alábbiak sorolhatók a nem gazdasági jellegű tevékenységek közé:






  a) | a kutatóhelyek és kutatási infrastruktúrák elsődleges tevékenységei és különösen:






  — | a több és képzettebb humánerőforrás érdekében történő oktatás. Az ítélkezési gyakorlattal (17) és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával (18) összhangban, továbbá az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben (19) és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közleményben foglaltak szerint a túlnyomórészt vagy teljes egészében az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető (20), |
| --- | --- | --- | --- |

19.

A Bizottság megítélése szerint általában az alábbiak sorolhatók a nem gazdasági jellegű tevékenységek közé:

a)

a kutatóhelyek és kutatási infrastruktúrák elsődleges tevékenységei és különösen:

—

a több és képzettebb humánerőforrás érdekében történő oktatás. Az ítélkezési gyakorlattal (17) és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával (18) összhangban, továbbá az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben (19) és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közleményben foglaltak szerint a túlnyomórészt vagy teljes egészében az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető (20),

| — | független K+F folytatása az ismeretek kibővítése és a jobb megértés érdekében, ideértve az együttműködési K+F-et, amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra hatékony együttműködést folytat (21), |
| --- | --- |

—

független K+F folytatása az ismeretek kibővítése és a jobb megértés érdekében, ideértve az együttműködési K+F-et, amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra hatékony együttműködést folytat (21),

| — | a kutatási eredmények széles körben, megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történő terjesztése például oktatás, nyílt hozzáférésű adatbázisok, nyílt közzététel vagy szabad szoftverek révén; |
| --- | --- |

—

a kutatási eredmények széles körben, megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történő terjesztése például oktatás, nyílt hozzáférésű adatbázisok, nyílt közzététel vagy szabad szoftverek révén;

| b) | tudástranszferrel kapcsolatos tevékenységek, amennyiben azokat a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra (ideértve azok részlegeit vagy leányvállalatait) végzi, illetve erre egymással együttműködésben, vagy más hasonló szervezetek nevében kerül sor, és az ilyen tevékenységekből származó összes nyereséget visszaforgatják a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra elsődleges tevékenységébe. Az ilyen tevékenységek nem gazdasági jellegét nem sérti az a körülmény, ha a vonatkozó szolgáltatásokat harmadik felek részére nyílt eljárás keretében alvállalkozásba adják. |
| --- | --- |

b)

tudástranszferrel kapcsolatos tevékenységek, amennyiben azokat a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra (ideértve azok részlegeit vagy leányvállalatait) végzi, illetve erre egymással együttműködésben, vagy más hasonló szervezetek nevében kerül sor, és az ilyen tevékenységekből származó összes nyereséget visszaforgatják a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra elsődleges tevékenységébe. Az ilyen tevékenységek nem gazdasági jellegét nem sérti az a körülmény, ha a vonatkozó szolgáltatásokat harmadik felek részére nyílt eljárás keretében alvállalkozásba adják.

| 20. | Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységet egyaránt végez, az állami finanszírozás csak annyiban tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá, amennyiben az a gazdasági tevékenységekkel összefüggő költségek fedezésére szolgál (22). Amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra csaknem kizárólag nem gazdasági tevékenységet végez, a teljes tevékenysége az állami támogatási szabályok hatályán kívül eshet, feltéve, hogy csupán járulékos gazdasági tevékenységet folytat, azaz olyan tevékenységet, amely közvetlenül kapcsolódik a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra működéséhez és ahhoz feltétlenül szükséges, vagy amely szervesen kapcsolódik a fő nem gazdasági tevékenységéhez, és a hatálya korlátozott. E keretrendszer alkalmazásában a Bizottság szerint akkor áll fenn ennek az esete, ha a gazdasági tevékenységek pontosan ugyanazokat az inputokat használják fel (például alapanyagok, felszerelés, munka és állóeszközök), mint a nem gazdasági tevékenységek, és az ilyen gazdasági tevékenységre évente allokált kapacitás nem haladja meg az érintett szervezet teljes éves kapacitásának 20 százalékát. |
| --- | --- |

20.

Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységet egyaránt végez, az állami finanszírozás csak annyiban tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá, amennyiben az a gazdasági tevékenységekkel összefüggő költségek fedezésére szolgál (22). Amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra csaknem kizárólag nem gazdasági tevékenységet végez, a teljes tevékenysége az állami támogatási szabályok hatályán kívül eshet, feltéve, hogy csupán járulékos gazdasági tevékenységet folytat, azaz olyan tevékenységet, amely közvetlenül kapcsolódik a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra működéséhez és ahhoz feltétlenül szükséges, vagy amely szervesen kapcsolódik a fő nem gazdasági tevékenységéhez, és a hatálya korlátozott. E keretrendszer alkalmazásában a Bizottság szerint akkor áll fenn ennek az esete, ha a gazdasági tevékenységek pontosan ugyanazokat az inputokat használják fel (például alapanyagok, felszerelés, munka és állóeszközök), mint a nem gazdasági tevékenységek, és az ilyen gazdasági tevékenységre évente allokált kapacitás nem haladja meg az érintett szervezet teljes éves kapacitásának 20 százalékát.

2.1.2.   Gazdasági tevékenységek állami finanszírozása

| 21. | A 20. pont sérelme nélkül amennyiben a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák gazdasági tevékenységet folytatnak – például a felszereléseiket vagy laboratóriumaikat bérbe adják vállalkozások számára, szolgáltatásokat nyújtanak vállalkozásoknak vagy szerződéses kutatást végeznek – az ilyen gazdasági tevékenységek állami finanszírozása általában állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

21.

A 20. pont sérelme nélkül amennyiben a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák gazdasági tevékenységet folytatnak – például a felszereléseiket vagy laboratóriumaikat bérbe adják vállalkozások számára, szolgáltatásokat nyújtanak vállalkozásoknak vagy szerződéses kutatást végeznek – az ilyen gazdasági tevékenységek állami finanszírozása általában állami támogatásnak minősül.

| 22. | Mindazonáltal a Bizottság nem tekinti a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát állami támogatás kedvezményezettjének, amennyiben az pusztán közvetítőként jár el, és az állami finanszírozás teljes összegét, illetve a finanszírozás révén szerzett összes előnyt továbbadja a végső kedvezményezettek számára. Ez általában a következő esetekben áll fenn:






  a) | az állami finanszírozás és a finanszírozás révén szerzett előny számszerűsíthető és kimutatható, és megfelelő mechanizmus áll rendelkezésre annak biztosításához, hogy azokat teljes egészében továbbadták a végső kedvezményezettek felé, például árcsökkentés formájában; valamint |
| --- | --- | --- |

22.

Mindazonáltal a Bizottság nem tekinti a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát állami támogatás kedvezményezettjének, amennyiben az pusztán közvetítőként jár el, és az állami finanszírozás teljes összegét, illetve a finanszírozás révén szerzett összes előnyt továbbadja a végső kedvezményezettek számára. Ez általában a következő esetekben áll fenn:

a)

az állami finanszírozás és a finanszírozás révén szerzett előny számszerűsíthető és kimutatható, és megfelelő mechanizmus áll rendelkezésre annak biztosításához, hogy azokat teljes egészében továbbadták a végső kedvezményezettek felé, például árcsökkentés formájában; valamint

| b) | a közvetítő nem részesül további előnyben, mivel vagy nyílt közbeszerzési eljárás útján választott ák ki, vagy az állami finanszírozás minden olyan entitás számára hozzáférhető, amely megfelel a szükséges objektív feltételeknek, így tehát a fogyasztók mint végső kedvezményezettek hasonló szolgáltatásokat vehetnek igénybe bármely releváns közvetítőtől. |
| --- | --- |

b)

a közvetítő nem részesül további előnyben, mivel vagy nyílt közbeszerzési eljárás útján választott ák ki, vagy az állami finanszírozás minden olyan entitás számára hozzáférhető, amely megfelel a szükséges objektív feltételeknek, így tehát a fogyasztók mint végső kedvezményezettek hasonló szolgáltatásokat vehetnek igénybe bármely releváns közvetítőtől.

| 23. | Amennyiben a 22. pontban foglalt feltételek teljesülnek, a végső kedvezményezettre vonatkoznak az állami támogatási szabályok. |
| --- | --- |

23.

Amennyiben a 22. pontban foglalt feltételek teljesülnek, a végső kedvezményezettre vonatkoznak az állami támogatási szabályok.

2.2.   Vállalkozásoknak államilag finanszírozott kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák révén nyújtott közvetett állami támogatás

| 24. | Azt a kérdést, miszerint a vállalkozások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint előnyhöz jutnak-e, és ha igen, milyen feltételek mellett, amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást vagy kutatási szolgáltatásokat nyújt számukra, illetve ha együttműködést folytatnak egy kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával, az állami támogatási szabályok általános elveivel összhangban kell megválaszolnunk. Ennek céljából – az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben foglaltak szerint – különösen annak vizsgálata látszik helyénvalónak, hogy a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra magatartása az államnak tulajdonítható-e (23). |
| --- | --- |

24.

Azt a kérdést, miszerint a vállalkozások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint előnyhöz jutnak-e, és ha igen, milyen feltételek mellett, amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást vagy kutatási szolgáltatásokat nyújt számukra, illetve ha együttműködést folytatnak egy kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával, az állami támogatási szabályok általános elveivel összhangban kell megválaszolnunk. Ennek céljából – az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben foglaltak szerint – különösen annak vizsgálata látszik helyénvalónak, hogy a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra magatartása az államnak tulajdonítható-e (23).

2.2.1.   Vállalkozások nevében folytatott kutatás (szerződéses kutatás vagy kutatási szolgáltatások)

| 25. | Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást végez vagy kutatási szolgáltatást nyújt egy vállalkozásnak, rendszerint az utóbbi határozza meg a szerződéses feltételeket, rendelkezik a kutatási tevékenység eredményei felett és viseli a kudarc kockázatát, általában nem adható állami támogatás a vállalkozás számára, ha a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra megfelelő díjazásban részesül a szolgáltatásaiért és különösen az alábbi feltételek teljesülése esetén:






  a) | a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra a kutatási szolgáltatását vagy a szerződéses kutatást piaci áron nyújtja (24); vagy |
| --- | --- | --- |

25.

Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást végez vagy kutatási szolgáltatást nyújt egy vállalkozásnak, rendszerint az utóbbi határozza meg a szerződéses feltételeket, rendelkezik a kutatási tevékenység eredményei felett és viseli a kudarc kockázatát, általában nem adható állami támogatás a vállalkozás számára, ha a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra megfelelő díjazásban részesül a szolgáltatásaiért és különösen az alábbi feltételek teljesülése esetén:

a)

a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra a kutatási szolgáltatását vagy a szerződéses kutatást piaci áron nyújtja (24); vagy

| b) | amennyiben piaci ár nem létezik, a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra olyan áron nyújtja a kutatási szolgáltatást vagy szerződéses kutatást, amely:






  — | tükrözi a szolgáltatás teljes költségét, valamint általában magában foglalja az érintett szolgáltatás ágazatában tevékenykedő vállalkozások által szokásosan alkalmazott árrés alapján megállapított árrést, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben piaci ár nem létezik, a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra olyan áron nyújtja a kutatási szolgáltatást vagy szerződéses kutatást, amely:

—

tükrözi a szolgáltatás teljes költségét, valamint általában magában foglalja az érintett szolgáltatás ágazatában tevékenykedő vállalkozások által szokásosan alkalmazott árrés alapján megállapított árrést, vagy

| — | olyan piaci alapon zajló tárgyalások eredményeképpen alakult ki, amelyek során a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szolgáltatásnyújtói minőségében annak érdekében tárgyalt, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, és a kialkudott ár legalább a határköltségeit fedezze. |
| --- | --- |

—

olyan piaci alapon zajló tárgyalások eredményeképpen alakult ki, amelyek során a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szolgáltatásnyújtói minőségében annak érdekében tárgyalt, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, és a kialkudott ár legalább a határköltségeit fedezze.

| 26. | Amennyiben a szellemi tulajdonjogok tulajdoni vagy hozzáférési joga megmarad a kutatóhelynél vagy kutatási infrastruktúránál, azok piaci értéke levonható az érintett szolgáltatásokért fizetendő árból. |
| --- | --- |

26.

Amennyiben a szellemi tulajdonjogok tulajdoni vagy hozzáférési joga megmarad a kutatóhelynél vagy kutatási infrastruktúránál, azok piaci értéke levonható az érintett szolgáltatásokért fizetendő árból.

2.2.2.   Együttműködés a vállalkozásokkal

| 27. | Egy projekt akkor tekinthető hatékony együttműködésben végrehajtott projektnek, ha legalább két független fél működik együtt egy közös cél munkamegosztással történő elérésében, amelynek során közösen határozzák meg a projekt hatályát, részt vesznek annak kidolgozásában, hozzájárulnak annak végrehajtásához és megosztják annak pénzügyi, technológiai, tudományos és egyéb kockázatait és eredményeit. Egy vagy több fél viselheti a projekt teljes költségét és így mentesítheti a többi felet annak pénzügyi kockázatai alól. Az együttműködési projektek feltételeit – különös tekintettel a költségekhez való hozzájárulásra, a kockázatok és eredmények megosztására, az eredmények terjesztésére, a szellemi tulajdonjogokhoz való hozzáférésre és azok birtoklásának szabályaira – a projekt kezdete előtt kell rögzíteni (25). A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának. |
| --- | --- |

27.

Egy projekt akkor tekinthető hatékony együttműködésben végrehajtott projektnek, ha legalább két független fél működik együtt egy közös cél munkamegosztással történő elérésében, amelynek során közösen határozzák meg a projekt hatályát, részt vesznek annak kidolgozásában, hozzájárulnak annak végrehajtásához és megosztják annak pénzügyi, technológiai, tudományos és egyéb kockázatait és eredményeit. Egy vagy több fél viselheti a projekt teljes költségét és így mentesítheti a többi felet annak pénzügyi kockázatai alól. Az együttműködési projektek feltételeit – különös tekintettel a költségekhez való hozzájárulásra, a kockázatok és eredmények megosztására, az eredmények terjesztésére, a szellemi tulajdonjogokhoz való hozzáférésre és azok birtoklásának szabályaira – a projekt kezdete előtt kell rögzíteni (25). A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának.

| 28. | Egy vállalkozások és kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által közösen megvalósított együttműködési projekt esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a részt vevő vállalkozások nem részesülnek közvetett állami támogatásban a kutatóhelyen vagy kutatási infrastruktúrán keresztül az együttműködés kedvező feltételeinek köszönhetően, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:






  a) | a részt vevő vállalkozások viselik a projekt teljes költségét; vagy |
| --- | --- | --- |

28.

Egy vállalkozások és kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által közösen megvalósított együttműködési projekt esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a részt vevő vállalkozások nem részesülnek közvetett állami támogatásban a kutatóhelyen vagy kutatási infrastruktúrán keresztül az együttműködés kedvező feltételeinek köszönhetően, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:

a)

a részt vevő vállalkozások viselik a projekt teljes költségét; vagy

| b) | a szellemi tulajdonjogokkal nem járó együttműködési eredmények széles körben terjeszthetők, és a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra tevékenységeiből fakadó bármely szellemi tulajdonjog teljes egészében a szóban forgó entitásokat illeti meg; vagy |
| --- | --- |

b)

a szellemi tulajdonjogokkal nem járó együttműködési eredmények széles körben terjeszthetők, és a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra tevékenységeiből fakadó bármely szellemi tulajdonjog teljes egészében a szóban forgó entitásokat illeti meg; vagy

| c) | a projektből fakadó szellemi tulajdonjogok és az azokkal összefüggő hozzáférési jogok a különböző együttműködő partnereket illetik meg oly módon, hogy az megfelelően tükrözze a munkacsomagjaikat, hozzájárulásaikat és érdekeiket; vagy |
| --- | --- |

c)

a projektből fakadó szellemi tulajdonjogok és az azokkal összefüggő hozzáférési jogok a különböző együttműködő partnereket illetik meg oly módon, hogy az megfelelően tükrözze a munkacsomagjaikat, hozzájárulásaikat és érdekeiket; vagy

| d) | a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák piaci árnak megfelelő térítést kapnak a tevékenységeikből fakadó, a részt vevő vállalkozásoknak átadott, vagy a részt vevő vállalkozások számára hozzáférhető szellemi tulajdonjogokért. A részt vevő vállalkozások által a kutatóhelynek vagy kutatási infrastruktúrának az adott szellemi tulajdonjogokat eredményező tevékenysége költségeihez nyújtott – mind pénzügyi, mind nem pénzügyi jellegű – hozzájárulások értékének abszolút összege levonható az említett térítésből. |
| --- | --- |

d)

a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák piaci árnak megfelelő térítést kapnak a tevékenységeikből fakadó, a részt vevő vállalkozásoknak átadott, vagy a részt vevő vállalkozások számára hozzáférhető szellemi tulajdonjogokért. A részt vevő vállalkozások által a kutatóhelynek vagy kutatási infrastruktúrának az adott szellemi tulajdonjogokat eredményező tevékenysége költségeihez nyújtott – mind pénzügyi, mind nem pénzügyi jellegű – hozzájárulások értékének abszolút összege levonható az említett térítésből.

| 29. | A 28. d) pont alkalmazásában a Bizottság akkor tekinti úgy, hogy a kapott térítés a piaci árnak megfelelő, ha az lehetővé teszi az érintett kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra számára, hogy e jogok valamennyi gazdasági előnyét élvezzék, és az alábbi feltételek egyikének teljesülése esetén:






  a) | a térítés összegét nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyalapú értékesítési eljárás keretében állapították meg; vagy |
| --- | --- | --- |

29.

A 28. d) pont alkalmazásában a Bizottság akkor tekinti úgy, hogy a kapott térítés a piaci árnak megfelelő, ha az lehetővé teszi az érintett kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra számára, hogy e jogok valamennyi gazdasági előnyét élvezzék, és az alábbi feltételek egyikének teljesülése esetén:

a)

a térítés összegét nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyalapú értékesítési eljárás keretében állapították meg; vagy

| b) | független szakértői értékelés támasztja alá, hogy térítés összege legalább megegyezik a piaci árral; vagy |
| --- | --- |

b)

független szakértői értékelés támasztja alá, hogy térítés összege legalább megegyezik a piaci árral; vagy

| c) | a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra – mint eladó – bizonyítani tudja, hogy ténylegesen piaci alapon zajló tárgyalásokat folytatott a térítés összegéről annak érdekében, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, a jogszabályban előírt célkitűzések szem előtt tartása mellett; vagy |
| --- | --- |

c)

a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra – mint eladó – bizonyítani tudja, hogy ténylegesen piaci alapon zajló tárgyalásokat folytatott a térítés összegéről annak érdekében, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, a jogszabályban előírt célkitűzések szem előtt tartása mellett; vagy

| d) | olyan esetben, amikor az együttműködési megállapodás elővásárlási jogot biztosít az együttműködő vállalkozásnak a kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával való együttműködésből fakadó szellemi tulajdonjogokra, és ezen entitások kölcsönös jogot gyakorolnak, hogy harmadik felektől gazdaságilag előnyösebb ajánlatokat kérjenek be azért, hogy az együttműködő vállalkozás ennek megfelelően kiigazítsa ajánlatát. |
| --- | --- |

d)

olyan esetben, amikor az együttműködési megállapodás elővásárlási jogot biztosít az együttműködő vállalkozásnak a kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával való együttműködésből fakadó szellemi tulajdonjogokra, és ezen entitások kölcsönös jogot gyakorolnak, hogy harmadik felektől gazdaságilag előnyösebb ajánlatokat kérjenek be azért, hogy az együttműködő vállalkozás ennek megfelelően kiigazítsa ajánlatát.

| 30. | Amennyiben a 28. pontban szereplő feltételek egyike sem teljesül, a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által a projekthez nyújtott hozzájárulás teljes értékét az együttműködő vállalkozások számára nyújtott előnynek kell tekinteni, amelyre az állami támogatási szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

30.

Amennyiben a 28. pontban szereplő feltételek egyike sem teljesül, a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által a projekthez nyújtott hozzájárulás teljes értékét az együttműködő vállalkozások számára nyújtott előnynek kell tekinteni, amelyre az állami támogatási szabályok alkalmazandók.

2.3.   Kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése

| 31. | A közbeszerzők a kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat kizárólagos fejlesztésre, illetve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre irányuló eljárások útján egyaránt beszerezhetik a vállalkozásoktól (26). |
| --- | --- |

31.

A közbeszerzők a kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat kizárólagos fejlesztésre, illetve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre irányuló eljárások útján egyaránt beszerezhetik a vállalkozásoktól (26).

| 32. | Mindaddig, amíg az alkalmazandó irányelvek szerinti nyílt közbeszerzési eljárásra (27) kerül sor, a Bizottság általában úgy tekinti, hogy a vonatkozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások nem részesülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásban (28). |
| --- | --- |

32.

Mindaddig, amíg az alkalmazandó irányelvek szerinti nyílt közbeszerzési eljárásra (27) kerül sor, a Bizottság általában úgy tekinti, hogy a vonatkozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások nem részesülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásban (28).

| 33. | Minden egyéb esetben, köztük a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés esetén, a Bizottság úgy tekinti, hogy a vállalkozások nem részesülnek állami támogatásban, amennyiben az érintett szolgáltatásokért fizetett ár teljes mértékben tükrözi a közbeszerző által kapott előnyök piaci értékét és a részt vevő szolgáltatók által viselt kockázatokat, különösen az alábbi feltételek mindegyikének teljesülése esetén:






  a) | a kiválasztási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes és a pályázati eljárást megelőzően meghatározott, objektív kiválasztási és odaítélési feltételeken alapul; |
| --- | --- | --- |

33.

Minden egyéb esetben, köztük a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés esetén, a Bizottság úgy tekinti, hogy a vállalkozások nem részesülnek állami támogatásban, amennyiben az érintett szolgáltatásokért fizetett ár teljes mértékben tükrözi a közbeszerző által kapott előnyök piaci értékét és a részt vevő szolgáltatók által viselt kockázatokat, különösen az alábbi feltételek mindegyikének teljesülése esetén:

a)

a kiválasztási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes és a pályázati eljárást megelőzően meghatározott, objektív kiválasztási és odaítélési feltételeken alapul;

| b) | a felek összes jogát és kötelezettségét – ideértve a szellemi tulajdonjogokat – ismertető tervezett szerződéses megállapodást már a pályázati eljárást megelőzően az érdekelt pályázók rendelkezésére bocsátják; |
| --- | --- |

b)

a felek összes jogát és kötelezettségét – ideértve a szellemi tulajdonjogokat – ismertető tervezett szerződéses megállapodást már a pályázati eljárást megelőzően az érdekelt pályázók rendelkezésére bocsátják;

| c) | a közbeszerzés a részt vevő szolgáltatók egyike számára sem biztosít semmilyen preferenciális elbánást a kereskedelmi mennyiségű végterméknek vagy szolgáltatásnak az érintett tagállamban található közbeszerző felé történő szállítását illetően (29); és |
| --- | --- |

c)

a közbeszerzés a részt vevő szolgáltatók egyike számára sem biztosít semmilyen preferenciális elbánást a kereskedelmi mennyiségű végterméknek vagy szolgáltatásnak az érintett tagállamban található közbeszerző felé történő szállítását illetően (29); és

| d) | az alábbi feltételek egyike teljesül:






  — | mindazon eredmények, amelyekkel nem járnak együtt szellemi tulajdonjogok, széles körben terjeszthetők, például kiadványok, oktatás vagy szabványügyi szervek tevékenységéhez való hozzájárulás révén, lehetővé téve, hogy azokat más vállalkozás lemásolja, és valamennyi szellemi tulajdonjog teljes egészében a közbeszerzőt illeti meg, vagy |
| --- | --- | --- |

d)

az alábbi feltételek egyike teljesül:

—

mindazon eredmények, amelyekkel nem járnak együtt szellemi tulajdonjogok, széles körben terjeszthetők, például kiadványok, oktatás vagy szabványügyi szervek tevékenységéhez való hozzájárulás révén, lehetővé téve, hogy azokat más vállalkozás lemásolja, és valamennyi szellemi tulajdonjog teljes egészében a közbeszerzőt illeti meg, vagy

| — | az a szolgáltató, amelyet az eredményekből adódóan a szellemi tulajdonjogok megilletnek, köteles díjmentesen korlátlan hozzáférést biztosítani a közbeszerző számára az ilyen eredményekhez, továbbá piaci feltételek szerint hozzáférést kell biztosítania a harmadik felek számára, például nem kizárólagos szabadalmi licenciák útján. |
| --- | --- |

—

az a szolgáltató, amelyet az eredményekből adódóan a szellemi tulajdonjogok megilletnek, köteles díjmentesen korlátlan hozzáférést biztosítani a közbeszerző számára az ilyen eredményekhez, továbbá piaci feltételek szerint hozzáférést kell biztosítania a harmadik felek számára, például nem kizárólagos szabadalmi licenciák útján.

| 34. | Amennyiben a 33. pontban szereplő feltételek nem teljesülnek, a tagállamok a közbeszerző és a vállalkozás között létrejött szerződésben foglalt feltételek egyedi értékelésére támaszkodhatnak, a K+F+I támogatásokra vonatkozó, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében szereplő általános bejelentési kötelezettség sérelme nélkül. |
| --- | --- |

34.

Amennyiben a 33. pontban szereplő feltételek nem teljesülnek, a tagállamok a közbeszerző és a vállalkozás között létrejött szerződésben foglalt feltételek egyedi értékelésére támaszkodhatnak, a K+F+I támogatásokra vonatkozó, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében szereplő általános bejelentési kötelezettség sérelme nélkül.

3.   KÖZÖS ÉRTÉKELÉSI ELVEK

| 35. | Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Bizottság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait. |
| --- | --- |

35.

Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Bizottság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait.

| 36. | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közlemény a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. E célból a Bizottság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti a Szerződéssel összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:






  a) | jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzést kell szolgálnia a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének megfelelően (4.1. szakasz); |
| --- | --- | --- |

36.

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közlemény a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. E célból a Bizottság csak azokat a támogatási intézkedéseket tekinti a Szerződéssel összeegyeztethetőnek, amelyek az alábbi feltételek mindegyikének megfelelnek:

a)

jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzést kell szolgálnia a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének megfelelően (4.1. szakasz);

| b) | az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (4.2. szakasz); |
| --- | --- |

b)

az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például egy piaci hiányosság megszüntetését vagy egy kiegyenlítési vagy kohéziós probléma kezelését (4.2. szakasz);

| c) | a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszközt kell jelentenie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez (4.3. szakasz); |
| --- | --- |

c)

a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszközt kell jelentenie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez (4.3. szakasz);

| d) | ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozás(ok) magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (4.4. szakasz); |
| --- | --- |

d)

ösztönző hatás: a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozás(ok) magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének (4.4. szakasz);

| e) | a támogatás arányossága (a támogatás minimális szintre történő korlátozása): a támogatás összegét és intenzitását arra a szintre kell korlátozni, amely az érintett vállalkozás(ok) kiegészítő beruházásának vagy tevékenységének elindításához minimálisan szükséges (4.5. szakasz); |
| --- | --- |

e)

a támogatás arányossága (a támogatás minimális szintre történő korlátozása): a támogatás összegét és intenzitását arra a szintre kell korlátozni, amely az érintett vállalkozás(ok) kiegészítő beruházásának vagy tevékenységének elindításához minimálisan szükséges (4.5. szakasz);

| f) | a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait kellőképpen korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés pozitív hatásai kerüljenek túlsúlyba (4.6. szakasz); |
| --- | --- |

f)

a tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait kellőképpen korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés pozitív hatásai kerüljenek túlsúlyba (4.6. szakasz);

| g) | a támogatás átláthatósága: a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (4.7. szakasz). |
| --- | --- |

g)

a támogatás átláthatósága: a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (4.7. szakasz).

| 37. | A támogatási programok egyes kategóriáinak általános egyenlege a 5. szakaszban leírt utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Bizottság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (szokászosan négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), a későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett. |
| --- | --- |

37.

A támogatási programok egyes kategóriáinak általános egyenlege a 5. szakaszban leírt utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Bizottság az érintett programok időtartamát korlátozhatja (szokászosan négy évre vagy annál rövidebb időtartamra), a későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett.

| 38. | Ha a támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben ez az intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal (30). |
| --- | --- |

38.

Ha a támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben ez az intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal (30).

| 39. | Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Bizottság figyelembe veszi a Szerződés 101. vagy 102. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (31). |
| --- | --- |

39.

Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Bizottság figyelembe veszi a Szerződés 101. vagy 102. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (31).

4.   A K+F+I TÁMOGATÁSOK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

| 40. | A K+F+I projektekhez nyújtott állami támogatás abban az esetben tekinthető összeegyeztethetőnek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, ha a 3. szakaszban ismertetett közös értékelési elvek alapján a K+F+I tevékenységek előmozdításához vezet anélkül, hogy a közös érdekkel ellentétes módon hátrányosan befolyásolná a kereskedelem feltételeit. |
| --- | --- |

40.

A K+F+I projektekhez nyújtott állami támogatás abban az esetben tekinthető összeegyeztethetőnek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, ha a 3. szakaszban ismertetett közös értékelési elvek alapján a K+F+I tevékenységek előmozdításához vezet anélkül, hogy a közös érdekkel ellentétes módon hátrányosan befolyásolná a kereskedelem feltételeit.

| 41. | Ebben a szakaszban a Bizottság kifejti, hogyan alkalmazza majd e közös értékelési elveket, és adott esetben a támogatási programokra különös feltételeket, a bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatásokra pedig kiegészítő feltételeket állapít meg (32). |
| --- | --- |

41.

Ebben a szakaszban a Bizottság kifejti, hogyan alkalmazza majd e közös értékelési elveket, és adott esetben a támogatási programokra különös feltételeket, a bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatásokra pedig kiegészítő feltételeket állapít meg (32).

4.1.   Jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás

4.1.1.   Általános feltételek

| 42. | A K+F+I-re fordított támogatás általános célkitűzése az Unión belüli K+F+I tevékenység előmozdítása. Ezáltal a K+F+I támogatás hozzájárul majd az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. |
| --- | --- |

42.

A K+F+I-re fordított támogatás általános célkitűzése az Unión belüli K+F+I tevékenység előmozdítása. Ezáltal a K+F+I támogatás hozzájárul majd az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához.

| 43. | Azon tagállamoknak, amelyek állami támogatást kívánnak nyújtani a K+F+I céljára, pontosan meg kell határozniuk a kitűzött célt és különösen ki kell fejteniük, hogy a tervezett intézkedés hogyan szolgálja majd a K+F+I előmozdítását. Az európai strukturális és beruházási alapokból társfinanszírozásban részesülő intézkedések esetében a tagállamok a kapcsolódó operatív programban foglalt indokolásra támaszkodhatnak. |
| --- | --- |

43.

Azon tagállamoknak, amelyek állami támogatást kívánnak nyújtani a K+F+I céljára, pontosan meg kell határozniuk a kitűzött célt és különösen ki kell fejteniük, hogy a tervezett intézkedés hogyan szolgálja majd a K+F+I előmozdítását. Az európai strukturális és beruházási alapokból társfinanszírozásban részesülő intézkedések esetében a tagállamok a kapcsolódó operatív programban foglalt indokolásra támaszkodhatnak.

| 44. | Ami a bejelentési kötelezettség alá eső támogatási programokat (a továbbiakban: bejelentendő támogatási programok) illeti, a Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyek egy, a K+F+I tevékenységek ösztönzését célzó átfogó program vagy cselekvési terv vagy intelligens szakosodási stratégia szerves részét képezik, és hasonló korábbi támogatási intézkedések szigorú értékelései bizonyítják hatékonyságukat. |
| --- | --- |

44.

Ami a bejelentési kötelezettség alá eső támogatási programokat (a továbbiakban: bejelentendő támogatási programok) illeti, a Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyek egy, a K+F+I tevékenységek ösztönzését célzó átfogó program vagy cselekvési terv vagy intelligens szakosodási stratégia szerves részét képezik, és hasonló korábbi támogatási intézkedések szigorú értékelései bizonyítják hatékonyságukat.

| 45. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) –finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert a jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

45.

Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) –finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert a jól meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás.

4.1.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 46. | Annak bizonyításához, hogy valamely bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatás (a továbbiakban: bejelentendő egyedi támogatás) hozzájárul a K+F+I tevékenységek fokozásához, a tagállamok az alábbi mutatókat alkalmazhatják, egyéb releváns mennyiségi és minőségi adatokkal együtt:






  a) | a projekt méretének növekedése: a projekt összköltségének növekedése (a támogatás kedvezményezettjének a támogatás nélküli helyzetben jelentkező költségeinek csökkentése nélkül); a K+F+I tevékenységben részt vevő személyek számának növekedése; |
| --- | --- | --- |

46.

Annak bizonyításához, hogy valamely bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatás (a továbbiakban: bejelentendő egyedi támogatás) hozzájárul a K+F+I tevékenységek fokozásához, a tagállamok az alábbi mutatókat alkalmazhatják, egyéb releváns mennyiségi és minőségi adatokkal együtt:

a)

a projekt méretének növekedése: a projekt összköltségének növekedése (a támogatás kedvezményezettjének a támogatás nélküli helyzetben jelentkező költségeinek csökkentése nélkül); a K+F+I tevékenységben részt vevő személyek számának növekedése;

| b) | az alkalmazási kör bővülése: a várható projekteredmények számának növekedése; a projekt ambíciószintjének növekedése, amelyet a nagyobb számú részt vevő partner, a tudományos vagy technológiai áttörés nagyobb valószínűsége vagy a kudarc nagyobb kockázata (amely nevezetesen a projekt hosszú távú jellegéhez és az eredményei bizonytalanságához kötődik) jellemez; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazási kör bővülése: a várható projekteredmények számának növekedése; a projekt ambíciószintjének növekedése, amelyet a nagyobb számú részt vevő partner, a tudományos vagy technológiai áttörés nagyobb valószínűsége vagy a kudarc nagyobb kockázata (amely nevezetesen a projekt hosszú távú jellegéhez és az eredményei bizonytalanságához kötődik) jellemez;

| c) | az ütem gyorsulása: a projekt végrehajtása rövidebb időt vesz igénybe egy azonos, de támogatásban nem részesülő projekt végrehajtásához szükséges időhöz viszonyítva; |
| --- | --- |

c)

az ütem gyorsulása: a projekt végrehajtása rövidebb időt vesz igénybe egy azonos, de támogatásban nem részesülő projekt végrehajtásához szükséges időhöz viszonyítva;

| d) | a teljes ráfordítás összegének növekedése: a támogatás kedvezményezettje által K+F+I-re fordított teljes összeg növekedése, abszolút értékben vagy a fogalom arányában; a projekt lekötött költségvetésének változása (más projektek költségvetésének ennek megfelelő csökkenése nélkül). |
| --- | --- |

d)

a teljes ráfordítás összegének növekedése: a támogatás kedvezményezettje által K+F+I-re fordított teljes összeg növekedése, abszolút értékben vagy a fogalom arányában; a projekt lekötött költségvetésének változása (más projektek költségvetésének ennek megfelelő csökkenése nélkül).

| 47. | Annak megállapításához, hogy a támogatás hozzájárul a K+F+I szintjének növeléséhez az Unión belül, a Bizottság nem csupán a vállalkozás által végzett K+F+I tevékenység nettó növekedését vizsgálja meg, hanem azt is, hogy a támogatás mennyiben járul hozzá K+F+I-re fordított kiadások általános növekedéséhez az érintett ágazaton belül, valamint az Unió nemzetközi viszonylatban vett helyzetének javulásához a K+F+I tekintetében. A Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan tervezik a közös érdekhez való hozzájárulás nyilvánosan hozzáférhető utólagos értékelését. |
| --- | --- |

47.

Annak megállapításához, hogy a támogatás hozzájárul a K+F+I szintjének növeléséhez az Unión belül, a Bizottság nem csupán a vállalkozás által végzett K+F+I tevékenység nettó növekedését vizsgálja meg, hanem azt is, hogy a támogatás mennyiben járul hozzá K+F+I-re fordított kiadások általános növekedéséhez az érintett ágazaton belül, valamint az Unió nemzetközi viszonylatban vett helyzetének javulásához a K+F+I tekintetében. A Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan tervezik a közös érdekhez való hozzájárulás nyilvánosan hozzáférhető utólagos értékelését.

4.2.   Az állami beavatkozás szükségessége

4.2.1.   Általános feltételek

| 48. | Amint azt a 3. szakaszban kifejtettük, az állami támogatás szükséges lehet a K+F+I növeléséhez az Unión belül, amennyiben a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére. Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás hatékonyan segíti-e a közös érdekű célkitűzés megvalósítását, először is a támogatás által kezelendő probléma azonosítása szükséges. Az állami támogatásnak olyan helyzetekre kell irányulnia, amikor a segítségével olyan lényegi fejlődés érhető el, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a támogatási intézkedés miként enyhítheti ténylegesen azokat a piaci hiányosságokat, amelyek abból adódnának, ha a közös érdekű célkitűzést a szóban forgó támogatás nélkül kellene megvalósítani. |
| --- | --- |

48.

Amint azt a 3. szakaszban kifejtettük, az állami támogatás szükséges lehet a K+F+I növeléséhez az Unión belül, amennyiben a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére. Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás hatékonyan segíti-e a közös érdekű célkitűzés megvalósítását, először is a támogatás által kezelendő probléma azonosítása szükséges. Az állami támogatásnak olyan helyzetekre kell irányulnia, amikor a segítségével olyan lényegi fejlődés érhető el, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani. A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a támogatási intézkedés miként enyhítheti ténylegesen azokat a piaci hiányosságokat, amelyek abból adódnának, ha a közös érdekű célkitűzést a szóban forgó támogatás nélkül kellene megvalósítani.

| 49. | A K+F+I egy sor tevékenységen keresztül valósul meg, amelyek általában több termékpiachoz kapcsolódnak, és amelyek a rendelkezésre álló képességeket aknázzák ki az említett termékpiacokon, illetve teljesen új termékpiacokon új vagy jobb termékek, szolgáltatások és eljárások kifejlesztéséhez, ezáltal gyorsítva a gazdasági növekedés ütemét, hozzájárulva a területi és szociális kohézióhoz vagy támogatva az általános fogyasztói érdekeket. Ugyanakkor, tekintettel a rendelkezésre álló K+F+I képességekre, a piaci hiányosságok megakadályozhatják, hogy a piac elérje optimális teljesítményét, és elégtelen eredményhez vezethetnek az alábbi okokból kifolyólag:
  —   
  pozitív externáliák/a tudás szervezetek közötti átszivárgásai
  : a K+F+I gyakran teremt előnyöket a társadalom számára pozitív továbbgyűrűző hatások – például a tudás szervezetek közötti átszivárgásai vagy más gazdasági szereplők számára a kiegészítő termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére irányuló lehetőségek javítása – formájában. Ugyanakkor a piacra hagyatkozva sok projekt a magánszféra szempontjából kevéssé vonzó megtérülési arányt mutathat, még ha egyébként a projektek társadalmi szempontból előnyösek lennének is, mivel a profitorientált vállalkozások nem képesek kellő mértékben kiaknázni a tevékenységeik előnyeit, amikor az általuk végzett K+F+I mértékéről döntenek. Következésképpen az állami támogatás hozzájárulhat az olyan, társadalmi vagy gazdasági szempontból összességében előnyökkel járó projektek végrehajtásához, amelyek egyébként nem valósulnának meg.
  Mindazonáltal sem a K+F+I tevékenységek externáliáiból fakadó valamennyi előny, sem pedig önmagában az externáliák jelenléte nem jelenti azt automatikusan, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. A fogyasztók általában hajlandók megfizetni az új termékek és szolgáltatások közvetlen előnyeit, miközben a cégek más meglévő eszközök – köztük a szellemi tulajdonjogok – révén aknázhatják ki a beruházásaikból fakadó előnyöket. Egyes esetekben azonban ezek az eszközök nem tökéletesek, és olyan fennmaradó piaci hiányosságokat hagyhatnak maguk után, amelyek állami támogatással orvosolhatók. Például amint amellett gyakran érvelnek az alapkutatásra vonatkozóan, nehezen lehetne megakadályozni, hogy mások hozzáférjenek egyes tevékenységek eredményeihez, ami ezáltal a közjavat szolgálja. Másfelől a termeléssel kapcsolatos konkrétabb ismeretek gyakran hatékonyan védhetők – például szabadalmak által –, lehetővé téve, hogy a feltaláló növelje a találmányával járó hasznot,
  —   
  tökéletlen és aszimmetrikus információ
  : a K+F+I tevékenységeket a bizonytalanság magas szintje jellemzi. Bizonyos körülmények között a tökéletlen és aszimmetrikus információ következtében a magánbefektetők vonakodhatnak értékes projektek finanszírozásától, a jól képzett munkavállalók pedig nem biztos, hogy tudatában vannak az innovatív vállalkozásoknál való elhelyezkedés lehetőségeinek. Ennek eredményeképpen előfordulhat, hogy nem megfelelő az emberi és pénzügyi erőforrások megoszlása, és lehet, hogy a társadalom és a gazdaság szempontjából értékes projektek sosem valósulnak meg.
  Egyes esetekben a tökéletlen és aszimmetrikus információ gátolhatja a finanszírozáshoz jutást is. Mindazonáltal a tökéletlen információ és a kockázat jelenléte nem indokolja automatikusan az állami támogatás szükségességét. Az a tény, ha nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek befektetéseinek egyéni megtérülése alacsonyabb, jelezheti akár a piac hatékony működését is. Továbbá a kockázat minden egyes üzleti tevékenység részét képezi, és önmagában nem tekinthető piaci hiányosságnak. Az aszimmetrikus információval összefüggésben azonban a kockázat súlyosbíthatja a finanszírozási nehézségeket,
  —   
  koordinációs és hálózati hiányosságok
  : a vállalkozások azon képességét, hogy egymással összehangolják tevékenységüket vagy interakcióba lépjenek a K+F+I területét érintő eredmények elérése érdekében, számos tényező hátráltathatja, köztük a nagyszámú, adott esetben eltérő érdekektől vezérelt együttműködő partner közötti koordináció nehézségei, a szerződések kidolgozásával kapcsolatos problémák, valamint az együttműködés összehangolásának nehézségei, melyet okozhat például a bizalmas információk megosztása is. |
| --- | --- |

49.

A K+F+I egy sor tevékenységen keresztül valósul meg, amelyek általában több termékpiachoz kapcsolódnak, és amelyek a rendelkezésre álló képességeket aknázzák ki az említett termékpiacokon, illetve teljesen új termékpiacokon új vagy jobb termékek, szolgáltatások és eljárások kifejlesztéséhez, ezáltal gyorsítva a gazdasági növekedés ütemét, hozzájárulva a területi és szociális kohézióhoz vagy támogatva az általános fogyasztói érdekeket. Ugyanakkor, tekintettel a rendelkezésre álló K+F+I képességekre, a piaci hiányosságok megakadályozhatják, hogy a piac elérje optimális teljesítményét, és elégtelen eredményhez vezethetnek az alábbi okokból kifolyólag:

—   
  pozitív externáliák/a tudás szervezetek közötti átszivárgásai
  : a K+F+I gyakran teremt előnyöket a társadalom számára pozitív továbbgyűrűző hatások – például a tudás szervezetek közötti átszivárgásai vagy más gazdasági szereplők számára a kiegészítő termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére irányuló lehetőségek javítása – formájában. Ugyanakkor a piacra hagyatkozva sok projekt a magánszféra szempontjából kevéssé vonzó megtérülési arányt mutathat, még ha egyébként a projektek társadalmi szempontból előnyösek lennének is, mivel a profitorientált vállalkozások nem képesek kellő mértékben kiaknázni a tevékenységeik előnyeit, amikor az általuk végzett K+F+I mértékéről döntenek. Következésképpen az állami támogatás hozzájárulhat az olyan, társadalmi vagy gazdasági szempontból összességében előnyökkel járó projektek végrehajtásához, amelyek egyébként nem valósulnának meg.

Mindazonáltal sem a K+F+I tevékenységek externáliáiból fakadó valamennyi előny, sem pedig önmagában az externáliák jelenléte nem jelenti azt automatikusan, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. A fogyasztók általában hajlandók megfizetni az új termékek és szolgáltatások közvetlen előnyeit, miközben a cégek más meglévő eszközök – köztük a szellemi tulajdonjogok – révén aknázhatják ki a beruházásaikból fakadó előnyöket. Egyes esetekben azonban ezek az eszközök nem tökéletesek, és olyan fennmaradó piaci hiányosságokat hagyhatnak maguk után, amelyek állami támogatással orvosolhatók. Például amint amellett gyakran érvelnek az alapkutatásra vonatkozóan, nehezen lehetne megakadályozni, hogy mások hozzáférjenek egyes tevékenységek eredményeihez, ami ezáltal a közjavat szolgálja. Másfelől a termeléssel kapcsolatos konkrétabb ismeretek gyakran hatékonyan védhetők – például szabadalmak által –, lehetővé téve, hogy a feltaláló növelje a találmányával járó hasznot,

—   
  tökéletlen és aszimmetrikus információ
  : a K+F+I tevékenységeket a bizonytalanság magas szintje jellemzi. Bizonyos körülmények között a tökéletlen és aszimmetrikus információ következtében a magánbefektetők vonakodhatnak értékes projektek finanszírozásától, a jól képzett munkavállalók pedig nem biztos, hogy tudatában vannak az innovatív vállalkozásoknál való elhelyezkedés lehetőségeinek. Ennek eredményeképpen előfordulhat, hogy nem megfelelő az emberi és pénzügyi erőforrások megoszlása, és lehet, hogy a társadalom és a gazdaság szempontjából értékes projektek sosem valósulnak meg.

Egyes esetekben a tökéletlen és aszimmetrikus információ gátolhatja a finanszírozáshoz jutást is. Mindazonáltal a tökéletlen információ és a kockázat jelenléte nem indokolja automatikusan az állami támogatás szükségességét. Az a tény, ha nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek befektetéseinek egyéni megtérülése alacsonyabb, jelezheti akár a piac hatékony működését is. Továbbá a kockázat minden egyes üzleti tevékenység részét képezi, és önmagában nem tekinthető piaci hiányosságnak. Az aszimmetrikus információval összefüggésben azonban a kockázat súlyosbíthatja a finanszírozási nehézségeket,

—   
  koordinációs és hálózati hiányosságok
  : a vállalkozások azon képességét, hogy egymással összehangolják tevékenységüket vagy interakcióba lépjenek a K+F+I területét érintő eredmények elérése érdekében, számos tényező hátráltathatja, köztük a nagyszámú, adott esetben eltérő érdekektől vezérelt együttműködő partner közötti koordináció nehézségei, a szerződések kidolgozásával kapcsolatos problémák, valamint az együttműködés összehangolásának nehézségei, melyet okozhat például a bizalmas információk megosztása is.

4.2.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 50. | Miközben bizonyos piaci hiányosságok visszavethetik a K+F+I általános szintjét az Unióban, a gazdaságon belül nem minden vállalkozást és ágazatot érintenek azonos mértékben az ilyen piaci hiányosságok. Következésképpen a bejelentendő egyedi támogatás tekintetében a tagállamoknak megfelelő információt kell szolgáltatniuk arról, hogy a támogatás az uniós K+F+I-vel kapcsolatos általános piaci hiányosság orvosolását szolgálja-e, vagy egy konkrét – például valamely ágazatra vagy üzletágra vonatkozó – piaci hiányosság megszüntetésére irányul. |
| --- | --- |

50.

Miközben bizonyos piaci hiányosságok visszavethetik a K+F+I általános szintjét az Unióban, a gazdaságon belül nem minden vállalkozást és ágazatot érintenek azonos mértékben az ilyen piaci hiányosságok. Következésképpen a bejelentendő egyedi támogatás tekintetében a tagállamoknak megfelelő információt kell szolgáltatniuk arról, hogy a támogatás az uniós K+F+I-vel kapcsolatos általános piaci hiányosság orvosolását szolgálja-e, vagy egy konkrét – például valamely ágazatra vagy üzletágra vonatkozó – piaci hiányosság megszüntetésére irányul.

| 51. | Az orvosolni kívánt konkrét piaci hiányosságtól függően a Bizottság a következőket veszi figyelembe:
  —   
  a tudás szervezetek közötti átszivárgásai
  : a tudásterjesztési tervezett szintje; a létrehozott tudás sajátossága; lehetőségek a szellemi tulajdonjogok védelmére; más termékekkel és szolgáltatásokkal való komplementaritás foka;
  —   
  tökéletlen és aszimmetrikus információ
  : a K+F+I tevékenységek kockázati szintje és összetettsége; a külső finanszírozás szükségessége; a támogatás kedvezményezettjének jellemzői a külső finanszírozáshoz való jutást illetően;
  —   
  koordinációs hiányosságok
  : az együttműködő vállalkozások száma; az együttműködés intenzitása; az együttműködő partnerek közötti érdekkülönbségek; a szerződések kidolgozásának problémái; az együttműködés összehangolásával kapcsolatos problémák. |
| --- | --- |

51.

Az orvosolni kívánt konkrét piaci hiányosságtól függően a Bizottság a következőket veszi figyelembe:

—   
  a tudás szervezetek közötti átszivárgásai
  : a tudásterjesztési tervezett szintje; a létrehozott tudás sajátossága; lehetőségek a szellemi tulajdonjogok védelmére; más termékekkel és szolgáltatásokkal való komplementaritás foka;

—   
  tökéletlen és aszimmetrikus információ
  : a K+F+I tevékenységek kockázati szintje és összetettsége; a külső finanszírozás szükségessége; a támogatás kedvezményezettjének jellemzői a külső finanszírozáshoz való jutást illetően;

—   
  koordinációs hiányosságok
  : az együttműködő vállalkozások száma; az együttműködés intenzitása; az együttműködő partnerek közötti érdekkülönbségek; a szerződések kidolgozásának problémái; az együttműködés összehangolásával kapcsolatos problémák.

| 52. | Az állítólagos piaci hiányosságokra vonatkozó elemzésében a Bizottság különös figyelmet fordít majd minden hozzáférhető ágazati összehasonlításra vagy egyéb tanulmányra, amelyeket az érintett tagállamoknak kell a rendelkezésére bocsátaniuk. |
| --- | --- |

52.

Az állítólagos piaci hiányosságokra vonatkozó elemzésében a Bizottság különös figyelmet fordít majd minden hozzáférhető ágazati összehasonlításra vagy egyéb tanulmányra, amelyeket az érintett tagállamoknak kell a rendelkezésére bocsátaniuk.

| 53. | A klasztereknek nyújtott beruházási vagy működési támogatásra vonatkozó bejelentéskor a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk az innovációs klaszter tervezett vagy várható szakosodásáról, a meglévő regionális potenciálról és a hasonló céllal létrehozott klaszterek jelenlétéről Unióban. |
| --- | --- |

53.

A klasztereknek nyújtott beruházási vagy működési támogatásra vonatkozó bejelentéskor a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk az innovációs klaszter tervezett vagy várható szakosodásáról, a meglévő regionális potenciálról és a hasonló céllal létrehozott klaszterek jelenlétéről Unióban.

| 54. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert az állami beavatkozás szükségessége. |
| --- | --- |

54.

Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert az állami beavatkozás szükségessége.

| 55. | Másfelől az olyan projektekhez vagy tevékenységekhez nyújtott állami támogatás esetében, amelyek a technológiai tartalom, a kockázati szint és a méret tekintetében hasonlóak az Unióban piaci feltételek mellett már végrehajtott projektekhez és tevékenységekhez, a Bizottság elvileg feltételezi, hogy nem áll fenn piaci hiányosság és további bizonyítékokat és indoklást kér az állami beavatkozás szükségességére. |
| --- | --- |

55.

Másfelől az olyan projektekhez vagy tevékenységekhez nyújtott állami támogatás esetében, amelyek a technológiai tartalom, a kockázati szint és a méret tekintetében hasonlóak az Unióban piaci feltételek mellett már végrehajtott projektekhez és tevékenységekhez, a Bizottság elvileg feltételezi, hogy nem áll fenn piaci hiányosság és további bizonyítékokat és indoklást kér az állami beavatkozás szükségességére.

4.3.   A támogatási intézkedés megfelelősége

4.3.1.   Alternatív szakpolitikai eszközök megfelelősége

| 56. | Nem az állami támogatás az egyedüli olyan szakpolitikai eszköz, amely a tagállamok rendelkezésére áll a K+F+I tevékenységek ösztönzésére. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy erre létezhetnek más, alkalmasabb eszközök is, például a szabályozást, a közbeszerzést és a szabványosítást is magukban foglaló keresletoldali intézkedések, valamint a közszféra által finanszírozott kutatás és oktatás forrásainak emelése, illetve általános adóintézkedések. Valamely szakpolitikai eszköz megfelelősége egy adott esetben általában a megoldandó probléma jellegére vezethető vissza. Például egy új belépő K+F+I eredmények kiaknázásával kapcsolatos nehézségeinek kezeléséhez az állami támogatásnál megfelelőbb lehet a piaci akadályok csökkentése,. Az oktatásba történő beruházás növelése megfelelőbben orvosolhatja a szakképzett munkaerő hiányát, mint az állami támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

56.

Nem az állami támogatás az egyedüli olyan szakpolitikai eszköz, amely a tagállamok rendelkezésére áll a K+F+I tevékenységek ösztönzésére. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy erre létezhetnek más, alkalmasabb eszközök is, például a szabályozást, a közbeszerzést és a szabványosítást is magukban foglaló keresletoldali intézkedések, valamint a közszféra által finanszírozott kutatás és oktatás forrásainak emelése, illetve általános adóintézkedések. Valamely szakpolitikai eszköz megfelelősége egy adott esetben általában a megoldandó probléma jellegére vezethető vissza. Például egy új belépő K+F+I eredmények kiaknázásával kapcsolatos nehézségeinek kezeléséhez az állami támogatásnál megfelelőbb lehet a piaci akadályok csökkentése,. Az oktatásba történő beruházás növelése megfelelőbben orvosolhatja a szakképzett munkaerő hiányát, mint az állami támogatás nyújtása.

| 57. | Az állami támogatás általános tilalma alól mentesülve engedélyezhető K+F+I-hez nyújtott támogatás, ha arra egy közös érdekű cél eléréséhez van szükség. Következésképpen lényeges elemet képez e tekintetben annak mérlegelése, hogy a K+F+I-hez nyújtott támogatás megfelelő eszköznek tekinthető-e a K+F+I tevékenységek növelésére, és ha igen, milyen mértékben, tekintettel arra, hogy más, kevésbé torzító eszközök azonos eredményeket érhetnek el. |
| --- | --- |

57.

Az állami támogatás általános tilalma alól mentesülve engedélyezhető K+F+I-hez nyújtott támogatás, ha arra egy közös érdekű cél eléréséhez van szükség. Következésképpen lényeges elemet képez e tekintetben annak mérlegelése, hogy a K+F+I-hez nyújtott támogatás megfelelő eszköznek tekinthető-e a K+F+I tevékenységek növelésére, és ha igen, milyen mértékben, tekintettel arra, hogy más, kevésbé torzító eszközök azonos eredményeket érhetnek el.

| 58. | Az összeegyeztethetőség értékelésekor a Bizottság különös figyelmet szentel az érintett tagállam által a tervezett intézkedésre vonatkozóan készített hatásvizsgálatoknak. Azok az intézkedések, amelyeknél a tagállamok más szakpolitikai lehetőségeket is figyelembe vettek, és amelyek esetében az állami támogatáshoz hasonló szelektív eszközök alkalmazásának előnyeit megállapították, és azokról a Bizottságot tájékoztatták, megfelelő eszköznek tekinthetők. |
| --- | --- |

58.

Az összeegyeztethetőség értékelésekor a Bizottság különös figyelmet szentel az érintett tagállam által a tervezett intézkedésre vonatkozóan készített hatásvizsgálatoknak. Azok az intézkedések, amelyeknél a tagállamok más szakpolitikai lehetőségeket is figyelembe vettek, és amelyek esetében az állami támogatáshoz hasonló szelektív eszközök alkalmazásának előnyeit megállapították, és azokról a Bizottságot tájékoztatták, megfelelő eszköznek tekinthetők.

| 59. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert a támogatási intézkedés megfelelősége. |
| --- | --- |

59.

Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert a támogatási intézkedés megfelelősége.

4.3.2.   Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

| 60. | A K+F+I-re vonatkozó állami támogatás különböző formákban ítélhető oda. A tagállamnak ezért biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb verseny- és kereskedelemtorzulással jár. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen támogatás, adómentesség vagy adókedvezmény vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények, kedvezményes áron kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások), az érintett tagállamnak csatolnia kell a többi lehetőségre vonatkozó elemzést, és ismertetnie kell, miért találja úgy, hogy más, potenciálisan kisebb torzító hatással járó támogatási formák – például a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív hitelezés és tőkejuttatás) – kevésbé megfelelőek. |
| --- | --- |

60.

A K+F+I-re vonatkozó állami támogatás különböző formákban ítélhető oda. A tagállamnak ezért biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb verseny- és kereskedelemtorzulással jár. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen támogatás, adómentesség vagy adókedvezmény vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények, kedvezményes áron kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások), az érintett tagállamnak csatolnia kell a többi lehetőségre vonatkozó elemzést, és ismertetnie kell, miért találja úgy, hogy más, potenciálisan kisebb torzító hatással járó támogatási formák – például a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív hitelezés és tőkejuttatás) – kevésbé megfelelőek.

| 61. | A támogatási eszközt azon piaci hiányosságra tekintettel kell kiválasztani, amelynek orvosolására a támogatás törekszik. Például amikor az jelenti a mögöttes piaci hiányosságot, hogy az aszimmetrikus információ miatt problémák mutatkoznak az adósság idegen tőkével történő finanszírozásának lehetőségeit illetően, a tagállamoknak általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatáshoz folyamodniuk a vissza nem térítendő támogatás helyett. Mivel a vállalkozás köteles vállalni egy bizonyos mértékű kockázatmegosztást is, általában a visszafizetendő előleg jelenti az előnyben részesítendő támogatási eszközt. Különösen azokban az esetekben, amikor likviditási támogatástól vagy visszafizetendő előlegtől eltérő formában nyújtanak támogatást a piachoz közel álló tevékenységekhez, a tagállamoknak meg kell indokolniuk az adott konkrét piaci hiányosság orvosolására választott eszköz megfelelőségét. Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási programok esetében a programokban választott finanszírozási eszköz elvben megfelelő eszköznek tekinthető. |
| --- | --- |

61.

A támogatási eszközt azon piaci hiányosságra tekintettel kell kiválasztani, amelynek orvosolására a támogatás törekszik. Például amikor az jelenti a mögöttes piaci hiányosságot, hogy az aszimmetrikus információ miatt problémák mutatkoznak az adósság idegen tőkével történő finanszírozásának lehetőségeit illetően, a tagállamoknak általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatáshoz folyamodniuk a vissza nem térítendő támogatás helyett. Mivel a vállalkozás köteles vállalni egy bizonyos mértékű kockázatmegosztást is, általában a visszafizetendő előleg jelenti az előnyben részesítendő támogatási eszközt. Különösen azokban az esetekben, amikor likviditási támogatástól vagy visszafizetendő előlegtől eltérő formában nyújtanak támogatást a piachoz közel álló tevékenységekhez, a tagállamoknak meg kell indokolniuk az adott konkrét piaci hiányosság orvosolására választott eszköz megfelelőségét. Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási programok esetében a programokban választott finanszírozási eszköz elvben megfelelő eszköznek tekinthető.

4.4.   Ösztönző hatás

4.4.1.   Általános feltételek

| 62. | A K+F+I támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Ösztönző hatásról akkor beszélünk, ha a támogatás oly módon változtatja meg valamely vállalkozás magatartását, hogy az olyan többlettevékenységekbe kezd, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy másképpen végezne el. A támogatás mindazonáltal nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát (33). |
| --- | --- |

62.

A K+F+I támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. Ösztönző hatásról akkor beszélünk, ha a támogatás oly módon változtatja meg valamely vállalkozás magatartását, hogy az olyan többlettevékenységekbe kezd, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy másképpen végezne el. A támogatás mindazonáltal nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát (33).

| 63. | A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás nem jelent ösztönzést a kedvezményezett számára az olyan esetekben, amikor a vonatkozó K+F+I tevékenység (34) már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett támogatás iránti kérelmet nyújtott volna be a nemzeti hatóságokhoz (35). Amennyiben a munka már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett benyújtotta támogatás iránti kérelmet nyújtott a nemzeti hatóságokhoz, a projekt nem támogatható. |
| --- | --- |

63.

A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás nem jelent ösztönzést a kedvezményezett számára az olyan esetekben, amikor a vonatkozó K+F+I tevékenység (34) már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett támogatás iránti kérelmet nyújtott volna be a nemzeti hatóságokhoz (35). Amennyiben a munka már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett benyújtotta támogatás iránti kérelmet nyújtott a nemzeti hatóságokhoz, a projekt nem támogatható.

| 64. | A támogatás iránti kérelemnek tartalmaznia kell legalább a kérelmező nevét és méretét, a projekt leírását, ideértve a helyszínt, valamint a munka kezdetének és befejezésének időpontját, a végrehajtáshoz szükséges állami támogatás összegét és a támogatható költségek listáját. |
| --- | --- |

64.

A támogatás iránti kérelemnek tartalmaznia kell legalább a kérelmező nevét és méretét, a projekt leírását, ideértve a helyszínt, valamint a munka kezdetének és befejezésének időpontját, a végrehajtáshoz szükséges állami támogatás összegét és a támogatható költségek listáját.

| 65. | Amennyiben állami támogatásnak minősülnek, a tagállamok által benyújtott értékelő tanulmányok (36) alapján a Bizottság úgy tekintheti, hogy az adóintézkedések ösztönző hatással rendelkeznek, mivel a vállalkozásokat nagyobb K+F+I ráfordításokra ösztönzik. |
| --- | --- |

65.

Amennyiben állami támogatásnak minősülnek, a tagállamok által benyújtott értékelő tanulmányok (36) alapján a Bizottság úgy tekintheti, hogy az adóintézkedések ösztönző hatással rendelkeznek, mivel a vállalkozásokat nagyobb K+F+I ráfordításokra ösztönzik.

4.4.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 66. | A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a tagállamoknak bizonyítaniuk kell a Bizottság felé, hogy az intézkedés ösztönző hatással jár; ennek céljából egyértelmű bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra, hogy a támogatás pozitívan befolyásolta a vállalkozás arra irányuló döntését, hogy olyan K+F+I tevékenységeket végezzen, amelyeket támogatás hiányában nem végzett volna el. Annak érdekében, hogy a Bizottság elvégezhesse a szóban forgó támogatási intézkedés átfogó értékelését, az érintett tagállamnak nem csupán a támogatott projekttel kapcsolatos információkat kell benyújtania, hanem – a lehetséges mértékben – annak a részletes leírását is, hogy mi történhetett volna vagy ésszerűen mi lett volna elvárható a támogatás hiányában, azaz mi lett volna a kontrafaktuális forgatókönyv. E forgatókönyv lehet az alternatív projekt hiánya vagy a kedvezményezett által a belső döntéshozatala során egyértelműen meghatározott és kellőképpen előre láthatónak tekintett alternatív projekt, illetve vonatkozhat olyan alternatív projektre, amely teljes egészében vagy részlegesen az Unión kívül valósul meg. |
| --- | --- |

66.

A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a tagállamoknak bizonyítaniuk kell a Bizottság felé, hogy az intézkedés ösztönző hatással jár; ennek céljából egyértelmű bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra, hogy a támogatás pozitívan befolyásolta a vállalkozás arra irányuló döntését, hogy olyan K+F+I tevékenységeket végezzen, amelyeket támogatás hiányában nem végzett volna el. Annak érdekében, hogy a Bizottság elvégezhesse a szóban forgó támogatási intézkedés átfogó értékelését, az érintett tagállamnak nem csupán a támogatott projekttel kapcsolatos információkat kell benyújtania, hanem – a lehetséges mértékben – annak a részletes leírását is, hogy mi történhetett volna vagy ésszerűen mi lett volna elvárható a támogatás hiányában, azaz mi lett volna a kontrafaktuális forgatókönyv. E forgatókönyv lehet az alternatív projekt hiánya vagy a kedvezményezett által a belső döntéshozatala során egyértelműen meghatározott és kellőképpen előre láthatónak tekintett alternatív projekt, illetve vonatkozhat olyan alternatív projektre, amely teljes egészében vagy részlegesen az Unión kívül valósul meg.

| 67. | Vizsgálata során a Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:
  —   
  a várt változás pontos meghatározása
  : pontosítani kell, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz a támogatásból fakadóan számítani lehet-e új projekt elindítására, vagy valamely projekt méretének, alkalmazási körének vagy ütemének növekedésére,
  —   
  kontrafaktuális elemzés
  : a magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a célzott tevékenység támogatással és támogatás nélkül. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást,
  —   
  a jövedelmezőség szintje
  : ha a projekt önmagában nem lenne elég jövedelmező ahhoz, hogy egy vállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír,
  —   
  a beruházás összege és a pénzforgalom időtartama
  : az ösztönző hatás értékelésekor pozitív elemként veszik figyelembe a jelentős induló beruházásokat, a megfelelő pénzforgalom alacsony szintjét, valamint a pénzforgalom igen távoli jövőben, igen bizonytalan módon jelentkező jelentős részét,
  —   
  a jelentkező kockázat szintje
  : a kockázatértékelés különösen figyelembe veszi a beruházás visszafordíthatatlan jellegét, a kereskedelmi kudarc lehetőségét, annak kockázatát, hogy a projekt a vártnál kevésbé lesz eredményes, annak kockázatát, hogy a projekt visszavetheti a támogatás kedvezményezettjének más tevékenységeit, valamint annak kockázatát, hogy a projekt költségei aláássák a vállalkozás pénzügyi életképességét. |
| --- | --- |

67.

Vizsgálata során a Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:

—   
  a várt változás pontos meghatározása
  : pontosítani kell, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz a támogatásból fakadóan számítani lehet-e új projekt elindítására, vagy valamely projekt méretének, alkalmazási körének vagy ütemének növekedésére,

—   
  kontrafaktuális elemzés
  : a magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a célzott tevékenység támogatással és támogatás nélkül. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást,

—   
  a jövedelmezőség szintje
  : ha a projekt önmagában nem lenne elég jövedelmező ahhoz, hogy egy vállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír,

—   
  a beruházás összege és a pénzforgalom időtartama
  : az ösztönző hatás értékelésekor pozitív elemként veszik figyelembe a jelentős induló beruházásokat, a megfelelő pénzforgalom alacsony szintjét, valamint a pénzforgalom igen távoli jövőben, igen bizonytalan módon jelentkező jelentős részét,

—   
  a jelentkező kockázat szintje
  : a kockázatértékelés különösen figyelembe veszi a beruházás visszafordíthatatlan jellegét, a kereskedelmi kudarc lehetőségét, annak kockázatát, hogy a projekt a vártnál kevésbé lesz eredményes, annak kockázatát, hogy a projekt visszavetheti a támogatás kedvezményezettjének más tevékenységeit, valamint annak kockázatát, hogy a projekt költségei aláássák a vállalkozás pénzügyi életképességét.

| 68. | A tagállamoknak a vizsgált projekthez kapcsolódó igazgatótanácsi dokumentumokra, kockázatértékelésekre, pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. A tagállamokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket részletesen ismertető dokumentumok vagy a pénzügyi intézmények számára benyújtott dokumentumok. |
| --- | --- |

68.

A tagállamoknak a vizsgált projekthez kapcsolódó igazgatótanácsi dokumentumokra, kockázatértékelésekre, pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. A tagállamokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket részletesen ismertető dokumentumok vagy a pénzügyi intézmények számára benyújtott dokumentumok.

| 69. | Annak biztosítása érdekében, hogy az ösztönző hatás megállapítása objektív alapon történik, a Bizottság az értékelése során összehasonlíthatja a vállalatspecifikus adatokat a kedvezményezett tevékenységi köre szerinti ágazatra vonatkozó adatokkal. A tagállamoknak lehetőség szerint különösen arra vonatkozó ágazatspecifikus adatokat kell szolgáltatniuk, hogy a kedvezményezett kontrafaktuális forgatókönyve, szükséges jövedelmezőségi szintje és a részéről elvárt pénzforgalom ésszerű. |
| --- | --- |

69.

Annak biztosítása érdekében, hogy az ösztönző hatás megállapítása objektív alapon történik, a Bizottság az értékelése során összehasonlíthatja a vállalatspecifikus adatokat a kedvezményezett tevékenységi köre szerinti ágazatra vonatkozó adatokkal. A tagállamoknak lehetőség szerint különösen arra vonatkozó ágazatspecifikus adatokat kell szolgáltatniuk, hogy a kedvezményezett kontrafaktuális forgatókönyve, szükséges jövedelmezőségi szintje és a részéről elvárt pénzforgalom ésszerű.

| 70. | Ebben az összefüggésben, a jövedelmezőségi szintet értékelhetik a kedvezményezett vállalkozás által bizonyítottan alkalmazott módszertani gyakorlatra vagy az érintett ágazatra jellemző módszertani gyakorlatra való hivatkozással, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (37) (NPV), a belső megtérülési rátának (38) (IRR) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. |
| --- | --- |

70.

Ebben az összefüggésben, a jövedelmezőségi szintet értékelhetik a kedvezményezett vállalkozás által bizonyítottan alkalmazott módszertani gyakorlatra vagy az érintett ágazatra jellemző módszertani gyakorlatra való hivatkozással, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (37) (NPV), a belső megtérülési rátának (38) (IRR) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek.

| 71. | Amennyiben a támogatás nem változtatja meg a kedvezményezett magatartását azáltal, hogy további K+F+I tevékenységekre ösztönzi, nem jár pozitív hatással a K+F+I tevékenység Unión belüli előmozdítását tekintve. Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy hasonló tevékenységekre a támogatás nélkül is sor kerülhetne és sor is kerülne. |
| --- | --- |

71.

Amennyiben a támogatás nem változtatja meg a kedvezményezett magatartását azáltal, hogy további K+F+I tevékenységekre ösztönzi, nem jár pozitív hatással a K+F+I tevékenység Unión belüli előmozdítását tekintve. Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy hasonló tevékenységekre a támogatás nélkül is sor kerülhetne és sor is kerülne.

4.5.   A támogatás arányossága

4.5.1.   Általános feltételek

| 72. | Valamely K+F+I támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott tevékenység végrehajtásához szükséges minimális szintre korlátozódik. |
| --- | --- |

72.

Valamely K+F+I támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott tevékenység végrehajtásához szükséges minimális szintre korlátozódik.

4.5.1.1.   Maximális támogatási intenzitások

| 73. | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szintje arányos legyen azon piaci hiányosságokkal, amelyek megszüntetésére törekszik, a támogatás összegét a támogatható költségek előre meghatározott köréhez viszonyítva kell megállapítani, és annak e támogatható költségek egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia (támogatási inteznitás). A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve az együttműködési projektben részt vevőket is. |
| --- | --- |

73.

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szintje arányos legyen azon piaci hiányosságokkal, amelyek megszüntetésére törekszik, a támogatás összegét a támogatható költségek előre meghatározott köréhez viszonyítva kell megállapítani, és annak e támogatható költségek egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia (támogatási inteznitás). A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve az együttműködési projektben részt vevőket is.

| 74. | A kiszámíthatóság és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság maximális támogatási intenzitást alkalmaz a K+F+I támogatásra vonatkozóan, amelynek megállapítása az alábbi három kritérium alapján történik: i. a támogatás piachoz való közelsége, úgy mint a támogatás várható negatív hatásainak és a szükségességének mutatója, figyelembe véve a támogatott tevékenységekből származó potenciálisan magasabb bevételeket; ii. a kedvezményezett mérete, úgy mint annak a nagyobb kockázatnak a mutatója, amellyel a kisebb vállalkozások általában szembesülnek a kockázatos projektek finanszírozása során; valamint iii. a piaci hiányosság súlyossága, például a várható externáliák a tudásterjesztés szempontjából. Ennélfogva a támogatás intenzitásának általában alacsonyabbnak kell lennie a fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódó tevékenységeknél, mint a kutatási tevékenységeknél. |
| --- | --- |

74.

A kiszámíthatóság és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság maximális támogatási intenzitást alkalmaz a K+F+I támogatásra vonatkozóan, amelynek megállapítása az alábbi három kritérium alapján történik: i. a támogatás piachoz való közelsége, úgy mint a támogatás várható negatív hatásainak és a szükségességének mutatója, figyelembe véve a támogatott tevékenységekből származó potenciálisan magasabb bevételeket; ii. a kedvezményezett mérete, úgy mint annak a nagyobb kockázatnak a mutatója, amellyel a kisebb vállalkozások általában szembesülnek a kockázatos projektek finanszírozása során; valamint iii. a piaci hiányosság súlyossága, például a várható externáliák a tudásterjesztés szempontjából. Ennélfogva a támogatás intenzitásának általában alacsonyabbnak kell lennie a fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódó tevékenységeknél, mint a kutatási tevékenységeknél.

| 75. | Az e keretrendszer által érintett egyes támogatási intézkedésekre vonatkozó támogatható költségeket az I. melléklet tartalmazza. Amennyiben valamely K+F projekt különböző feladatokból tevődik össze, minden támogatható feladatnak az alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia (39). A különféle tevékenységek kategória szerinti osztályozásánál a Bizottság saját gyakorlatára, valamint az OECD Frascati kézikönyvében (40) szereplő egyedi példákra és magyarázatokra hivatkozik. |
| --- | --- |

75.

Az e keretrendszer által érintett egyes támogatási intézkedésekre vonatkozó támogatható költségeket az I. melléklet tartalmazza. Amennyiben valamely K+F projekt különböző feladatokból tevődik össze, minden támogatható feladatnak az alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia (39). A különféle tevékenységek kategória szerinti osztályozásánál a Bizottság saját gyakorlatára, valamint az OECD Frascati kézikönyvében (40) szereplő egyedi példákra és magyarázatokra hivatkozik.

| 76. | Az általában valamennyi támogatható K+F+I intézkedés esetében alkalmazandó maximális támogatási intenzitást a II. melléklet (41) tartalmazza. |
| --- | --- |

76.

Az általában valamennyi támogatható K+F+I intézkedés esetében alkalmazandó maximális támogatási intenzitást a II. melléklet (41) tartalmazza.

| 77. | Amennyiben olyan projekt részesül állami támogatásban, amely kutatóhelyek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, a közvetlen állami támogatás és – amennyiben támogatásnak minősül – a kutatóhelyek ugyanezen projekthez nyújtott hozzájárulása együttesen nem haladhatja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást az egyes kedvezményezett vállalkozások esetében. |
| --- | --- |

77.

Amennyiben olyan projekt részesül állami támogatásban, amely kutatóhelyek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, a közvetlen állami támogatás és – amennyiben támogatásnak minősül – a kutatóhelyek ugyanezen projekthez nyújtott hozzájárulása együttesen nem haladhatja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást az egyes kedvezményezett vállalkozások esetében.

4.5.1.2.   Visszafizetendő előleg

| 78. | Amennyiben egy tagállam visszafizetendő előleget nyújt, amely a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, az ebben a szakaszban foglalt szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

78.

Amennyiben egy tagállam visszafizetendő előleget nyújt, amely a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, az ebben a szakaszban foglalt szabályok alkalmazandók.

| 79. | Ha egy tagállam – elegendő ellenőrizhető adatra támaszkodó érvényes módszertanra alapozva – bizonyítani tudja, hogy a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás bruttó támogatási egyenértéke kiszámítható, akkor a támogatási programot a kapcsolódó módszertannal együtt bejelentheti a Bizottságnak. Amennyiben a Bizottság e módszertant elfogadja és a programot összeegyeztethetőnek tekinti, akkor a támogatást a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértéke alapján oda lehet ítélni a II. mellékletben foglalt támogatási intenzitások mértékéig. |
| --- | --- |

79.

Ha egy tagállam – elegendő ellenőrizhető adatra támaszkodó érvényes módszertanra alapozva – bizonyítani tudja, hogy a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás bruttó támogatási egyenértéke kiszámítható, akkor a támogatási programot a kapcsolódó módszertannal együtt bejelentheti a Bizottságnak. Amennyiben a Bizottság e módszertant elfogadja és a programot összeegyeztethetőnek tekinti, akkor a támogatást a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértéke alapján oda lehet ítélni a II. mellékletben foglalt támogatási intenzitások mértékéig.

| 80. | Minden más esetben a visszafizetendő előleget a támogatható költségek százalékában fejezik ki, és annak mértéke 10 százalékponttal meghaladhatja az alkalmazandó maximális támogatási intenzitást az alábbi feltételek teljesülése esetén:






  a) | abban az esetben, ha a tevékenység kimenetele sikeres, az intézkedésnek rendelkeznie kell arról, hogy a kölcsönt legalább a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (42) alkalmazásából eredő, alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamattal növelve fizetik vissza; |
| --- | --- | --- |

80.

Minden más esetben a visszafizetendő előleget a támogatható költségek százalékában fejezik ki, és annak mértéke 10 százalékponttal meghaladhatja az alkalmazandó maximális támogatási intenzitást az alábbi feltételek teljesülése esetén:

a)

abban az esetben, ha a tevékenység kimenetele sikeres, az intézkedésnek rendelkeznie kell arról, hogy a kölcsönt legalább a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (42) alkalmazásából eredő, alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamattal növelve fizetik vissza;

| b) | abban az esetben, ha az eredmény meghaladja a sikeresként meghatározott mértéket, az érintett tagállamnak kérelmeznie kell az alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamatot magában foglaló előleg összegének visszafizetésén felüli kifizetéseket; |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha az eredmény meghaladja a sikeresként meghatározott mértéket, az érintett tagállamnak kérelmeznie kell az alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamatot magában foglaló előleg összegének visszafizetésén felüli kifizetéseket;

| c) | amennyiben a projekt nem vezet sikerre, az előleget nem kell teljes egészében visszafizetni. Részleges siker esetén a visszafizetés az elért siker mértékével arányosan történik. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a projekt nem vezet sikerre, az előleget nem kell teljes egészében visszafizetni. Részleges siker esetén a visszafizetés az elért siker mértékével arányosan történik.

| 81. | Ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az intézkedést, annak részletes rendelkezéseket kell tartalmaznia a siker esetén történő visszafizetésről, és világosan meg kell határoznia, hogy ésszerű és prudenciális megfontolások alapján mi tekinthető sikeres kimenetelnek. |
| --- | --- |

81.

Ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az intézkedést, annak részletes rendelkezéseket kell tartalmaznia a siker esetén történő visszafizetésről, és világosan meg kell határoznia, hogy ésszerű és prudenciális megfontolások alapján mi tekinthető sikeres kimenetelnek.

4.5.1.3.   Adóintézkedések

| 82. | Amennyiben állami támogatásnak minősül, az adóintézkedés támogatási intenzitását vagy az egyedi projektek alapján, vagy pedig egy vállalkozás szintjén az általános adókönnyítésnek és egy három, egymást követő adóévet meg nem haladó időszakban felmerülő elszámolható K+F+I költségek összegének arányaként lehet kiszámítani. Utóbbi esetben az adóintézkedés valamennyi támogatható K+F+I tevékenységre kivétel nélkül alkalmazható, de nem haladhatja meg a kísérleti fejlesztés esetében alkalmazandó támogatási intenzitást (43). |
| --- | --- |

82.

Amennyiben állami támogatásnak minősül, az adóintézkedés támogatási intenzitását vagy az egyedi projektek alapján, vagy pedig egy vállalkozás szintjén az általános adókönnyítésnek és egy három, egymást követő adóévet meg nem haladó időszakban felmerülő elszámolható K+F+I költségek összegének arányaként lehet kiszámítani. Utóbbi esetben az adóintézkedés valamennyi támogatható K+F+I tevékenységre kivétel nélkül alkalmazható, de nem haladhatja meg a kísérleti fejlesztés esetében alkalmazandó támogatási intenzitást (43).

4.5.1.4.   Támogatások halmozódása

| 83. | Támogatás több, egymással versenyző támogatási program keretében is nyújtható, vagy ad hoc támogatással halmozható, feltéve, hogy a támogatás teljes összege nem lépi túl a tevékenységenként vagy projektenként az e keretrendszerben meghatározott maximális támogatási intenzitást. A 9. pontban említettek szerint az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá, nem minősül állami támogatásnak és azt nem kell figyelembe venni. Amennyiben az ilyen uniós finanszírozást állami támogatással kombinálják, az ugyanazon támogatható költségekhez kapcsolódó közfinanszírozás teljes összege azonban nem haladhatja meg az uniós jog alkalmazandó szabályai által megállapított legkedvezőbb finanszírozási rátát. |
| --- | --- |

83.

Támogatás több, egymással versenyző támogatási program keretében is nyújtható, vagy ad hoc támogatással halmozható, feltéve, hogy a támogatás teljes összege nem lépi túl a tevékenységenként vagy projektenként az e keretrendszerben meghatározott maximális támogatási intenzitást. A 9. pontban említettek szerint az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá, nem minősül állami támogatásnak és azt nem kell figyelembe venni. Amennyiben az ilyen uniós finanszírozást állami támogatással kombinálják, az ugyanazon támogatható költségekhez kapcsolódó közfinanszírozás teljes összege azonban nem haladhatja meg az uniós jog alkalmazandó szabályai által megállapított legkedvezőbb finanszírozási rátát.

| 84. | Amennyiben a K+F+I területén támogatásra jogosult kiadás teljes egészében vagy részben más célú támogatásra is jogosult, a közös részre a releváns szabályok bármelyike szerinti legkedvezőbb felső határ vonatkozik. |
| --- | --- |

84.

Amennyiben a K+F+I területén támogatásra jogosult kiadás teljes egészében vagy részben más célú támogatásra is jogosult, a közös részre a releváns szabályok bármelyike szerinti legkedvezőbb felső határ vonatkozik.

| 85. | A K+F+I-hez nyújtott támogatás nem halmozható de minimis támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, amennyiben az az e keretrendszerben megállapított támogatási intenzitás túllépését eredményezné. |
| --- | --- |

85.

A K+F+I-hez nyújtott támogatás nem halmozható de minimis támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, amennyiben az az e keretrendszerben megállapított támogatási intenzitás túllépését eredményezné.

4.5.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 86. | A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a maximális támogatási intenzitások előre meghatározott körével való összeegyeztethetőség önmagában nem elegendő az arányosság biztosításához. |
| --- | --- |

86.

A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a maximális támogatási intenzitások előre meghatározott körével való összeegyeztethetőség önmagában nem elegendő az arányosság biztosításához.

| 87. | Főszabályként – és a támogatás arányosságának megállapítása érdekében – a Bizottság megvizsgálja, hogy a támogatási összeg meghaladja-e a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy a belső megtérülési ráta megfeleljen az ágazat- vagy vállalatspecifikus küszöbértéknek vagy az elvárható megtérülési szintnek. Referenciaértékként használhatók a kedvezményezett számára más K+F+I projektek megvalósításához szükséges normál megtérülési ráták, a vállalkozás tőkeköltségei vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Valamennyi releváns várható költséget és hasznot számításba kell venni a projekt teljes élettartama alatt, ideértve a K+F+I tevékenységekből fakadó költségeket és bevételeket is. |
| --- | --- |

87.

Főszabályként – és a támogatás arányosságának megállapítása érdekében – a Bizottság megvizsgálja, hogy a támogatási összeg meghaladja-e a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy a belső megtérülési ráta megfeleljen az ágazat- vagy vállalatspecifikus küszöbértéknek vagy az elvárható megtérülési szintnek. Referenciaértékként használhatók a kedvezményezett számára más K+F+I projektek megvalósításához szükséges normál megtérülési ráták, a vállalkozás tőkeköltségei vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Valamennyi releváns várható költséget és hasznot számításba kell venni a projekt teljes élettartama alatt, ideértve a K+F+I tevékenységekből fakadó költségeket és bevételeket is.

| 88. | Amikor például belső vállalati iratok útján bizonyítható, hogy a támogatás kedvezményezettje egyértelmű választás előtt áll, hogy támogatott projektet vagy egy alternatív, támogatás nélküli projektet hajtson végre, a támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha annak összege nem haladja meg az érintett tevékenységek megvalósításához szükséges nettó többletköltségeket, a támogatás hiányában végrehajtásra kerülő kontrafaktuális projekthez viszonyítva. A nettó többletköltségek meghatározásához a Bizottság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és a kontrafaktuális projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét (44). |
| --- | --- |

88.

Amikor például belső vállalati iratok útján bizonyítható, hogy a támogatás kedvezményezettje egyértelmű választás előtt áll, hogy támogatott projektet vagy egy alternatív, támogatás nélküli projektet hajtson végre, a támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha annak összege nem haladja meg az érintett tevékenységek megvalósításához szükséges nettó többletköltségeket, a támogatás hiányában végrehajtásra kerülő kontrafaktuális projekthez viszonyítva. A nettó többletköltségek meghatározásához a Bizottság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és a kontrafaktuális projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét (44).

| 89. | Amennyiben K+F projektekhez, illetve kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtanak támogatást, és a Bizottság a 87. és a 88. pontban meghatározott módszertan alapján meg tudja állapítani, hogy a támogatás szigorúan a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a II. mellékletben foglaltaknál magasabb támogatási intenzitást is engedélyezhet, amelynek mértékét az alábbi táblázat tartalmazza. | Kisvállalkozás | Középvállalkozás | Nagyvállalkozás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A K+F projektekhez nyújtott támogatás |
| Alapkutatás | 100 % | 100 % | 100 % |
| Alkalmazott kutatás | 80 % | 70 % | 60 % |
| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén, vagy |

89.

Amennyiben K+F projektekhez, illetve kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtanak támogatást, és a Bizottság a 87. és a 88. pontban meghatározott módszertan alapján meg tudja állapítani, hogy a támogatás szigorúan a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a II. mellékletben foglaltaknál magasabb támogatási intenzitást is engedélyezhet, amelynek mértékét az alábbi táblázat tartalmazza.

Kisvállalkozás

Középvállalkozás

Nagyvállalkozás

A K+F projektekhez nyújtott támogatás

Alapkutatás

100 %

100 %

100 %

Alkalmazott kutatás

80 %

70 %

60 %

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén, vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén

90 %

80 %

70 %

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

60 %

60 %

60 %

| 90. | Annak bizonyítása érdekében, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a tagállamoknak ismertetniük kell a támogatási összeg megállapítására alkalmazott módszert. Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott dokumentáció és számítások felhasználhatók a támogatás arányosságának vizsgálatához is. Amennyiben a szükségesnek tartott támogatás elsősorban a az idegen tőkével történő finanszírozás piaci nehézségeivel, sem mint a jövedelmezőség hiányával függ össze, különösen hatékony módszer annak biztosítására, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódjék, ha a támogatás nyújtása kölcsön, garancia vagy visszafizetendő előleg formájában történik, és nem pedig nem visszafizetendő formában, például vissza nem térítendő támogatás útján. |
| --- | --- |

90.

Annak bizonyítása érdekében, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a tagállamoknak ismertetniük kell a támogatási összeg megállapítására alkalmazott módszert. Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott dokumentáció és számítások felhasználhatók a támogatás arányosságának vizsgálatához is. Amennyiben a szükségesnek tartott támogatás elsősorban a az idegen tőkével történő finanszírozás piaci nehézségeivel, sem mint a jövedelmezőség hiányával függ össze, különösen hatékony módszer annak biztosítására, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódjék, ha a támogatás nyújtása kölcsön, garancia vagy visszafizetendő előleg formájában történik, és nem pedig nem visszafizetendő formában, például vissza nem térítendő támogatás útján.

| 91. | Amennyiben egy tagállamban a támogatott tevékenység megvalósítására több potenciális pályázó jelentkezik, az arányosság követelménye nagyobb valószínűséggel érvényesül, ha a projekt támogatásáról átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetésmentes kritériumok alapján döntenek. |
| --- | --- |

91.

Amennyiben egy tagállamban a támogatott tevékenység megvalósítására több potenciális pályázó jelentkezik, az arányosság követelménye nagyobb valószínűséggel érvényesül, ha a projekt támogatásáról átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetésmentes kritériumok alapján döntenek.

| 92. | A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében az e keretrendszer alapján rendszerint megengedhetőnél magasabb támogatási intenzitást is engedélyezhetnek, ha az Unión kívüli versenytársak az elmúlt három évben közvetlenül vagy közvetve azonos intenzitású támogatást kaptak hasonló projektekhez, illetve kapnak a közeljövőben. Mindazonáltal amikor valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett tagállam lehetőség szerint elegendő információt szolgáltat a Bizottságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, és nevezetesen a harmadik országbeli versenytárs versenyelőnyének szükséges figyelembevételéhez. Ha a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó tények, akkor határozatát a körülményektől függő tényekre is alapozhatja. |
| --- | --- |

92.

A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében az e keretrendszer alapján rendszerint megengedhetőnél magasabb támogatási intenzitást is engedélyezhetnek, ha az Unión kívüli versenytársak az elmúlt három évben közvetlenül vagy közvetve azonos intenzitású támogatást kaptak hasonló projektekhez, illetve kapnak a közeljövőben. Mindazonáltal amikor valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett tagállam lehetőség szerint elegendő információt szolgáltat a Bizottságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, és nevezetesen a harmadik országbeli versenytárs versenyelőnyének szükséges figyelembevételéhez. Ha a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó tények, akkor határozatát a körülményektől függő tényekre is alapozhatja.

| 93. | A bizonyítékgyűjtés során a Bizottság élhet a vizsgálati jogkörével (45). |
| --- | --- |

93.

A bizonyítékgyűjtés során a Bizottság élhet a vizsgálati jogkörével (45).

4.6.   A versenyre és a kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése

4.6.1.   Általános megfontolások

| 94. | A K+F+I támogatás belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak. |
| --- | --- |

94.

A K+F+I támogatás belső piaccal való összeegyeztethetősége érdekében a támogatási intézkedésnek a verseny és a tagállamok közötti kereskedelem torzulása tekintetében jelentkező negatív hatásait korlátozni kell, és azokat meg kell haladniuk a közös érdekű célkitűzés megvalósítása tekintetében jelentkező pozitív hatásoknak.

| 95. | A Bizottság két olyan, a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet torzító formát azonosított, amelyek a K+F+I támogatásokra vezethetők vissza: a termékpiacot érintő torzulásokat és a helyspecifikus hatásokat. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlását érintő elosztási problémákhoz. |
| --- | --- |

95.

A Bizottság két olyan, a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet torzító formát azonosított, amelyek a K+F+I támogatásokra vezethetők vissza: a termékpiacot érintő torzulásokat és a helyspecifikus hatásokat. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlását érintő elosztási problémákhoz.

| 96. | Ami a termékpiacokat érintő torzulásokat illeti, a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatások befolyásolhatják a versenyt az innovációs folyamatban, valamint azokon a termékpiacokon, ahol a K+F+I tevékenységek eredményeit kiaknázzák. |
| --- | --- |

96.

Ami a termékpiacokat érintő torzulásokat illeti, a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatások befolyásolhatják a versenyt az innovációs folyamatban, valamint azokon a termékpiacokon, ahol a K+F+I tevékenységek eredményeit kiaknázzák.

4.6.1.1.   A termékpiacokra gyakorolt hatások

| 97. | A K+F+I-re irányuló állami támogatások háromféleképpen gátolhatják a versenyt az innovációs folyamatban és a termékpiacokon, nevezetesen a versenyképes belépési és kilépési folyamat torzításával, a dinamikus beruházási ösztönzők torzításával, valamint a piaci befolyás megteremtésével vagy fenntartásával. |
| --- | --- |

97.

A K+F+I-re irányuló állami támogatások háromféleképpen gátolhatják a versenyt az innovációs folyamatban és a termékpiacokon, nevezetesen a versenyképes belépési és kilépési folyamat torzításával, a dinamikus beruházási ösztönzők torzításával, valamint a piaci befolyás megteremtésével vagy fenntartásával.

i.   A versenyképes belépési és kilépési folyamat torzítása

| 98. | A K+F+I támogatás akadályozhatja a piaci mechanizmust abban, hogy a leghatékonyabb termelőket megjutalmazza, a legkevésbé hatékony termelőkre pedig nyomást gyakorol a jobb eredmény, a szerkezetátalakítás vagy a piacról való kilépés érdekében. Ez olyan helyzetet eredményezhet, amikor az odaítélt támogatások miatt olyan versenytársak, amelyek egyébként a piacon maradhattak volna, kiszorulnak onnan, vagy esetleg sohasem sikerül oda belépniük. Ehhez hasonlóan az állami támogatások egyes gazdaságtalanul működő vállalkozásokat megakadályozhatnak abban, hogy a piacot elhagyják, vagy akár arra ösztönözheti őket, hogy belépjenek a piacra és hatékonyabb versenytársaktól piaci részesedést szerezzenek. A K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, tehát gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és ennélfogva olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő jóval a hatékonysági szint alatti teljesítményt nyújt. Hosszú távon a versenyképes belépési és kilépési folyamat zavarai gátat vethetnek az innovációnak, és lelassíthatják az egész iparágra kiterjedő termelékenység fejlődését. |
| --- | --- |

98.

A K+F+I támogatás akadályozhatja a piaci mechanizmust abban, hogy a leghatékonyabb termelőket megjutalmazza, a legkevésbé hatékony termelőkre pedig nyomást gyakorol a jobb eredmény, a szerkezetátalakítás vagy a piacról való kilépés érdekében. Ez olyan helyzetet eredményezhet, amikor az odaítélt támogatások miatt olyan versenytársak, amelyek egyébként a piacon maradhattak volna, kiszorulnak onnan, vagy esetleg sohasem sikerül oda belépniük. Ehhez hasonlóan az állami támogatások egyes gazdaságtalanul működő vállalkozásokat megakadályozhatnak abban, hogy a piacot elhagyják, vagy akár arra ösztönözheti őket, hogy belépjenek a piacra és hatékonyabb versenytársaktól piaci részesedést szerezzenek. A K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, tehát gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és ennélfogva olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő jóval a hatékonysági szint alatti teljesítményt nyújt. Hosszú távon a versenyképes belépési és kilépési folyamat zavarai gátat vethetnek az innovációnak, és lelassíthatják az egész iparágra kiterjedő termelékenység fejlődését.

ii.   A dinamikus ösztönzők torzulása

| 99. | A K+F+I támogatás a támogatás kedvezményezettjének versenytársai esetében torzíthatja a dinamikus beruházási ösztönzőket. Amikor egy vállalkozás támogatásban részesül, ez általában növeli hajlandóságát arra, hogy sikeres K+F+I tevékenységet folytasson, ami az érintett termékpiac(ok)on való hangsúlyosabb jövőbeni jelenlétét eredményezi. Ez a hangsúlyosabb jelenlét a versenytársakat arra késztetheti, hogy leszűkítsék eredeti beruházási terveiket (kiszorító hatás). |
| --- | --- |

99.

A K+F+I támogatás a támogatás kedvezményezettjének versenytársai esetében torzíthatja a dinamikus beruházási ösztönzőket. Amikor egy vállalkozás támogatásban részesül, ez általában növeli hajlandóságát arra, hogy sikeres K+F+I tevékenységet folytasson, ami az érintett termékpiac(ok)on való hangsúlyosabb jövőbeni jelenlétét eredményezi. Ez a hangsúlyosabb jelenlét a versenytársakat arra késztetheti, hogy leszűkítsék eredeti beruházási terveiket (kiszorító hatás).

| 100. | Továbbá a támogatás a potenciális kedvezményezetteket önteltté vagy kockázatvállalóbbá teszi. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás ebben az esetben várhatóan negatív lesz. Így a K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő teljesít számottevően a hatékonysági szint alatt. |
| --- | --- |

100.

Továbbá a támogatás a potenciális kedvezményezetteket önteltté vagy kockázatvállalóbbá teszi. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás ebben az esetben várhatóan negatív lesz. Így a K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő teljesít számottevően a hatékonysági szint alatt.

iii.   A piaci befolyás megteremtése vagy fenntartása

| 101. | A K+F+I előmozdításához nyújtott támogatás torzító hatást is kifejthet azáltal, hogy növeli vagy fenntartja a piaci befolyás mértékét a termékpiacokon. Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó és a fogyasztók hátrányára megvalósuló befolyásolásának képességét kell érteni. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől. |
| --- | --- |

101.

A K+F+I előmozdításához nyújtott támogatás torzító hatást is kifejthet azáltal, hogy növeli vagy fenntartja a piaci befolyás mértékét a termékpiacokon. Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó és a fogyasztók hátrányára megvalósuló befolyásolásának képességét kell érteni. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől.

4.6.1.2.   A kereskedelemre és a helyszínválasztásra gyakorolt hatások

| 102. | A K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás versenytorzulást idézhet elő a helyszínválasztás befolyásolásával is. Az ilyen torzulás a tagállamok között fordulhat elő, akár a vállalkozások határokon átnyúló versenye során, akár pedig akkor, amikor a különböző helyszíneket fontolóra veszik. A valamely tevékenység belső piacon belüli más régióba való áthelyezéséhez nyújtott támogatás nem feltétlenül vezet közvetlenül a termékpiac torzulásához, de bizonyos tevékenységeket és beruházásokat egy régióból egy másikba helyez át. |
| --- | --- |

102.

A K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás versenytorzulást idézhet elő a helyszínválasztás befolyásolásával is. Az ilyen torzulás a tagállamok között fordulhat elő, akár a vállalkozások határokon átnyúló versenye során, akár pedig akkor, amikor a különböző helyszíneket fontolóra veszik. A valamely tevékenység belső piacon belüli más régióba való áthelyezéséhez nyújtott támogatás nem feltétlenül vezet közvetlenül a termékpiac torzulásához, de bizonyos tevékenységeket és beruházásokat egy régióból egy másikba helyez át.

4.6.1.3.   Nyilvánvaló negatív hatások

| 103. | Elvileg az adott támogatási intézkedés és az alkalmazási környezet elemzése szükséges annak megállapításához, hogy az intézkedés milyen mértékben tekinthető versenytorzító hatásúnak. Mindazonáltal bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

103.

Elvileg az adott támogatási intézkedés és az alkalmazási környezet elemzése szükséges annak megállapításához, hogy az intézkedés milyen mértékben tekinthető versenytorzító hatásúnak. Mindazonáltal bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| 104. | Különösen a Szerződésben szereplő általános elveknek megfelelően az állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatási intézkedés oly mértékben diszkriminatív, amelyet annak állami támogatás jellege nem indokol. A 3. szakaszban kifejtettek szerint a Bizottság ezért nem engedélyezi a támogatási intézkedéseket, amennyiben azok vagy az azokhoz kapcsolt feltételek szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak. Különösen erről van szó egyrészt azon támogatási intézkedések esetében, amelyek tekintetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott tagállamban legyen (vagy túlnyomórészt abban a tagállamban telepedjen le) vagy belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe, másrészt pedig az olyan támogatási intézkedések esetében, amelyek korlátozzák a kedvezményezett lehetőségeit arra, hogy a K+F+I tevékenységekből származó eredményeket más tagállamban aknázza ki. |
| --- | --- |

104.

Különösen a Szerződésben szereplő általános elveknek megfelelően az állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatási intézkedés oly mértékben diszkriminatív, amelyet annak állami támogatás jellege nem indokol. A 3. szakaszban kifejtettek szerint a Bizottság ezért nem engedélyezi a támogatási intézkedéseket, amennyiben azok vagy az azokhoz kapcsolt feltételek szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak. Különösen erről van szó egyrészt azon támogatási intézkedések esetében, amelyek tekintetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott tagállamban legyen (vagy túlnyomórészt abban a tagállamban telepedjen le) vagy belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe, másrészt pedig az olyan támogatási intézkedések esetében, amelyek korlátozzák a kedvezményezett lehetőségeit arra, hogy a K+F+I tevékenységekből származó eredményeket más tagállamban aknázza ki.

| 105. | Hasonlóképpen nem tekinthető összeegyeztethetőnek az a támogatás, amely mindössze a K+F+I tevékenységek helyszínének a belső piacon belüli áthelyezéséhez vezet anélkül, hogy a projekt jellege, mérete vagy alkalmazási köre megváltozna. |
| --- | --- |

105.

Hasonlóképpen nem tekinthető összeegyeztethetőnek az a támogatás, amely mindössze a K+F+I tevékenységek helyszínének a belső piacon belüli áthelyezéséhez vezet anélkül, hogy a projekt jellege, mérete vagy alkalmazási köre megváltozna.

4.6.2.   Támogatási programok

| 106. | A belső piaccal való összeegyeztethetőség érdekében a bejelentendő támogatási programok nem vezethetnek jelentős verseny- vagy kereskedelemtorzuláshoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a támogatás szükséges és arányos a közös érdek eléréséhez), kumulatív alapon a támogatási programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. E torzulásokat például a versenytársak dinamikus innovatív ösztönzőit negatívan befolyásoló támogatások idézhetik elő. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik. |
| --- | --- |

106.

A belső piaccal való összeegyeztethetőség érdekében a bejelentendő támogatási programok nem vezethetnek jelentős verseny- vagy kereskedelemtorzuláshoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a támogatás szükséges és arányos a közös érdek eléréséhez), kumulatív alapon a támogatási programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. E torzulásokat például a versenytársak dinamikus innovatív ösztönzőit negatívan befolyásoló támogatások idézhetik elő. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik.

| 107. | A 122. pont sérelme nélkül a tagállamnak ezért bizonyítania kell, hogy az ilyen negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezettek számát, valamint a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja a bejelentendő támogatási programok várható negatív hatásait, a tagállamok benyújthatják a rendelkezésükre álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket. |
| --- | --- |

107.

A 122. pont sérelme nélkül a tagállamnak ezért bizonyítania kell, hogy az ilyen negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezettek számát, valamint a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja a bejelentendő támogatási programok várható negatív hatásait, a tagállamok benyújthatják a rendelkezésükre álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket.

4.6.3.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

4.6.3.1.   Torzulások a termékpiacokon

| 108. | Ami a bejelentendő egyedi támogatásokat illeti, ahhoz, hogy a Bizottság azonosíthassa és értékelhesse az esetleges verseny- és kereskedelemtorzulásokat, a tagállamoknak információkat kell szolgáltatniuk i. az érintett termékpiacokról – azaz a támogatás kedvezményezettjének magatartásváltozása által érintett piacokról –, valamint ii. az érintett versenytársakról és ügyfelekről vagy fogyasztókról. |
| --- | --- |

108.

Ami a bejelentendő egyedi támogatásokat illeti, ahhoz, hogy a Bizottság azonosíthassa és értékelhesse az esetleges verseny- és kereskedelemtorzulásokat, a tagállamoknak információkat kell szolgáltatniuk i. az érintett termékpiacokról – azaz a támogatás kedvezményezettjének magatartásváltozása által érintett piacokról –, valamint ii. az érintett versenytársakról és ügyfelekről vagy fogyasztókról.

| 109. | A támogatási intézkedés negatív hatásainak vizsgálatakor a Bizottság a verseny torzulásainak elemzését arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a K+F+I támogatás az érintett termékpiacokon a vállalkozások közötti versenyre gyakorol. A Bizottság nagyobb súllyal veszi figyelembe azon verseny- és kereskedelmi kockázatokat, amelyek a közeljövőben és nagy valószínűséggel következnek be. |
| --- | --- |

109.

A támogatási intézkedés negatív hatásainak vizsgálatakor a Bizottság a verseny torzulásainak elemzését arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a K+F+I támogatás az érintett termékpiacokon a vállalkozások közötti versenyre gyakorol. A Bizottság nagyobb súllyal veszi figyelembe azon verseny- és kereskedelmi kockázatokat, amelyek a közeljövőben és nagy valószínűséggel következnek be.

| 110. | Amennyiben egy adott innovatív tevékenység több jövőbeni termékpiaccal is kapcsolatba kerül, minden egyes érintett piacra vonatkozóan megvizsgálják az állami támogatás hatását. Bizonyos esetekben a K+F+I tevékenységek eredményeivel – például szellemi tulajdonjogok formájában – már magukban is kereskednek a technológiapiacokon, például szabadalmi licenciákon és kereskedelmen keresztül. Ezekben az esetekben a Bizottság a támogatásnak a technológiapiacokra gyakorolt hatását is figyelembe veheti. |
| --- | --- |

110.

Amennyiben egy adott innovatív tevékenység több jövőbeni termékpiaccal is kapcsolatba kerül, minden egyes érintett piacra vonatkozóan megvizsgálják az állami támogatás hatását. Bizonyos esetekben a K+F+I tevékenységek eredményeivel – például szellemi tulajdonjogok formájában – már magukban is kereskednek a technológiapiacokon, például szabadalmi licenciákon és kereskedelmen keresztül. Ezekben az esetekben a Bizottság a támogatásnak a technológiapiacokra gyakorolt hatását is figyelembe veheti.

| 111. | A Bizottság különböző kritériumokat alkalmaz az esetleges versenytorzulás – ideértve a dinamikus ösztönzők torzulását, a piaci befolyás megteremtését vagy fenntartását, valamint a nem hatékony piaci struktúrák fenntartását – vizsgálatához. |
| --- | --- |

111.

A Bizottság különböző kritériumokat alkalmaz az esetleges versenytorzulás – ideértve a dinamikus ösztönzők torzulását, a piaci befolyás megteremtését vagy fenntartását, valamint a nem hatékony piaci struktúrák fenntartását – vizsgálatához.

i.   A dinamikus ösztönzők torzulása

| 112. | A dinamikus ösztönzők esetleges torzulásának vizsgálata során a Bizottság az alábbi elemeket veszi figyelembe:
  —   
  a piac növekedése
  : minél nagyobb piacnövekedés várható a jövőben, annál kevésbé valószínű, hogy a támogatás negatívan befolyásolja a versenytársak ösztönzőit, mivel bőséges lehetőség áll rendelkezésre a nyereséges tevékenység folytatására,
  —   
  támogatási összeg
  : azok a támogatási intézkedések, amelyek jelentős támogatási összeget képviselnek, nagyobb valószínűséggel idéznek elő számottevő kiszorító hatást. A támogatás összegének jelentőségét elsősorban a fő piaci szereplők által hasonló típusú projektekre fordított összeg viszonylatában mérik,
  —   
  a támogatás piachoz való közelsége/kategóriája
  : minél inkább irányul a támogatási intézkedés piachoz közeli tevékenységekre, annál valószínűbb, hogy jelentős kiszorító hatást fejt ki,
  —   
  nyílt kiválasztási folyamat
  : amennyiben a támogatást átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján ítélik oda, a Bizottság azt pozitívabban értékeli,
  —   
  kilépési korlátok
  : a versenytársak nagyobb valószínűséggel tartják fenn – vagy akár növelik – beruházási terveiket, ha az innovációs folyamat kilépési korlátai magasak. Ez történhet akkor, amikor a versenytársak sok korábbi beruházása kötődik egy adott K+F+I pályához,
  —   
  a jövőbeni piacért folytatott verseny ösztönzői
  : a K+F+I-hez nyújtott támogatás olyan helyzet kialakulásához vezethet, amelyben a támogatás kedvezményezettjének versenytársai felhagynak egy, „a győztes mindent visz” elve alapján működő jövőbeni piacért folytatott versennyel, mivel a támogatás által biztosított előnyök – a technológiai fejlődés mértékét, a piacgazdaságosságot, a hálózati hatást vagy az időzítést tekintve – csökkentik azon lehetőségüket, hogy potenciálisan eredményesen lépjenek a jövőbeni piacra,
  —   
  termékdifferenciálás és versenyintenzitás
  : amennyiben a termékinnováció inkább differenciált termékek kifejlesztéséről szól – például különböző márkákkal, szabványokkal, technológiákkal vagy fogyasztói csoportokkal kapcsolatban –, ez a versenytársakat kisebb valószínűséggel érinti. Ugyanez a helyzet akkor is, ha a piacon számos tényleges versenytárs van jelen. |
| --- | --- |

112.

A dinamikus ösztönzők esetleges torzulásának vizsgálata során a Bizottság az alábbi elemeket veszi figyelembe:

—   
  a piac növekedése
  : minél nagyobb piacnövekedés várható a jövőben, annál kevésbé valószínű, hogy a támogatás negatívan befolyásolja a versenytársak ösztönzőit, mivel bőséges lehetőség áll rendelkezésre a nyereséges tevékenység folytatására,

—   
  támogatási összeg
  : azok a támogatási intézkedések, amelyek jelentős támogatási összeget képviselnek, nagyobb valószínűséggel idéznek elő számottevő kiszorító hatást. A támogatás összegének jelentőségét elsősorban a fő piaci szereplők által hasonló típusú projektekre fordított összeg viszonylatában mérik,

—   
  a támogatás piachoz való közelsége/kategóriája
  : minél inkább irányul a támogatási intézkedés piachoz közeli tevékenységekre, annál valószínűbb, hogy jelentős kiszorító hatást fejt ki,

—   
  nyílt kiválasztási folyamat
  : amennyiben a támogatást átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján ítélik oda, a Bizottság azt pozitívabban értékeli,

—   
  kilépési korlátok
  : a versenytársak nagyobb valószínűséggel tartják fenn – vagy akár növelik – beruházási terveiket, ha az innovációs folyamat kilépési korlátai magasak. Ez történhet akkor, amikor a versenytársak sok korábbi beruházása kötődik egy adott K+F+I pályához,

—   
  a jövőbeni piacért folytatott verseny ösztönzői
  : a K+F+I-hez nyújtott támogatás olyan helyzet kialakulásához vezethet, amelyben a támogatás kedvezményezettjének versenytársai felhagynak egy, „a győztes mindent visz” elve alapján működő jövőbeni piacért folytatott versennyel, mivel a támogatás által biztosított előnyök – a technológiai fejlődés mértékét, a piacgazdaságosságot, a hálózati hatást vagy az időzítést tekintve – csökkentik azon lehetőségüket, hogy potenciálisan eredményesen lépjenek a jövőbeni piacra,

—   
  termékdifferenciálás és versenyintenzitás
  : amennyiben a termékinnováció inkább differenciált termékek kifejlesztéséről szól – például különböző márkákkal, szabványokkal, technológiákkal vagy fogyasztói csoportokkal kapcsolatban –, ez a versenytársakat kisebb valószínűséggel érinti. Ugyanez a helyzet akkor is, ha a piacon számos tényleges versenytárs van jelen.

ii.   A piaci befolyás megteremtése vagy fenntartása

| 113. | A Bizottság főként azokkal a K+F+I intézkedésekkel foglalkozik, amelyek lehetővé teszik a támogatás kedvezményezettje számára, hogy a jelenlegi termékpiacokon meglévő piaci befolyását megerősítse vagy jövőbeni termékpiacokra helyezze át. Ezért kevésbé valószínű, hogy a Bizottság a piaci befolyással kapcsolatos aggodalmakat tud azonosítani olyan esetekben, ahol a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedése nem éri el a 25 %-ot, illetve a Herfindahl-Hirschman index (HHI) szerinti piaci koncentráció 2 000 alatti. |
| --- | --- |

113.

A Bizottság főként azokkal a K+F+I intézkedésekkel foglalkozik, amelyek lehetővé teszik a támogatás kedvezményezettje számára, hogy a jelenlegi termékpiacokon meglévő piaci befolyását megerősítse vagy jövőbeni termékpiacokra helyezze át. Ezért kevésbé valószínű, hogy a Bizottság a piaci befolyással kapcsolatos aggodalmakat tud azonosítani olyan esetekben, ahol a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedése nem éri el a 25 %-ot, illetve a Herfindahl-Hirschman index (HHI) szerinti piaci koncentráció 2 000 alatti.

| 114. | A piaci befolyásra vonatkozó értékelésében a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:
  —   
  a támogatás kedvezményezettjének piaci befolyása és a piac struktúrája
  : amennyiben a kedvezményezett már erőfölénnyel rendelkezik valamely termékpiacon, a támogatási intézkedés még inkább megerősítheti ezt az erőfölényt azáltal, hogy tovább csökkenti a versenykényszert, amelyet a versenytársak a kedvezményezett vállalkozásra gyakorolhatnak. Hasonlóképpen, az állami támogatási intézkedések jelentős hatással lehetnek az oligopolisztikus piacokra, amelyeken csekély számú aktív szereplő van jelen,
  —   
  a belépési korlátok szintje
  : a K+F+I területén az újonnan érkezők belépését jelentős akadályok nehezíthetik. Ezek közé tartoznak a belépés jogi korlátai (különösen a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása), a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, a hálózatokhoz és infrastruktúrához való hozzáférés akadályai, valamint egyéb, a belépés vagy terjeszkedés útjában álló stratégiai korlátok,
  —   
  vásárlóerő
  : egy vállalkozás piaci befolyását ugyancsak korlátozhatja a vásárlók piaci helyzete. Az erős vevők jelenléte akadályozhatja egy befolyásos piaci pozíció megszerzését, ha valószínűsíthető, hogy a vásárlók a kellő mértékű piaci verseny fenntartására törekszenek,
  —   
  kiválasztási folyamat
  : azokat a támogatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik az erős piaci helyzetben lévő vállalkozások számára, hogy befolyással legyenek a kiválasztási folyamatra – például azáltal, hogy módjukban áll a kiválasztási folyamatban a vállalkozásokra javaslatot tenni, vagy a kutatási pályát oly módon befolyásolni, hogy indokolatlanul juttatják az alternatív pályákat kedvezőtlenebb helyzetbe –, a Bizottság nagyobb valószínűséggel találja aggályosnak. |
| --- | --- |

114.

A piaci befolyásra vonatkozó értékelésében a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

—   
  a támogatás kedvezményezettjének piaci befolyása és a piac struktúrája
  : amennyiben a kedvezményezett már erőfölénnyel rendelkezik valamely termékpiacon, a támogatási intézkedés még inkább megerősítheti ezt az erőfölényt azáltal, hogy tovább csökkenti a versenykényszert, amelyet a versenytársak a kedvezményezett vállalkozásra gyakorolhatnak. Hasonlóképpen, az állami támogatási intézkedések jelentős hatással lehetnek az oligopolisztikus piacokra, amelyeken csekély számú aktív szereplő van jelen,

—   
  a belépési korlátok szintje
  : a K+F+I területén az újonnan érkezők belépését jelentős akadályok nehezíthetik. Ezek közé tartoznak a belépés jogi korlátai (különösen a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása), a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, a hálózatokhoz és infrastruktúrához való hozzáférés akadályai, valamint egyéb, a belépés vagy terjeszkedés útjában álló stratégiai korlátok,

—   
  vásárlóerő
  : egy vállalkozás piaci befolyását ugyancsak korlátozhatja a vásárlók piaci helyzete. Az erős vevők jelenléte akadályozhatja egy befolyásos piaci pozíció megszerzését, ha valószínűsíthető, hogy a vásárlók a kellő mértékű piaci verseny fenntartására törekszenek,

—   
  kiválasztási folyamat
  : azokat a támogatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik az erős piaci helyzetben lévő vállalkozások számára, hogy befolyással legyenek a kiválasztási folyamatra – például azáltal, hogy módjukban áll a kiválasztási folyamatban a vállalkozásokra javaslatot tenni, vagy a kutatási pályát oly módon befolyásolni, hogy indokolatlanul juttatják az alternatív pályákat kedvezőtlenebb helyzetbe –, a Bizottság nagyobb valószínűséggel találja aggályosnak.

iii.   A nem megfelelő piaci struktúrák fenntartása

| 115. | A piaci struktúrákra vonatkozó értékelésében a Bizottság figyelembe veszi majd, hogy a támogatást felesleges kapacitással rendelkező piacokon vagy hanyatló iparágakban ítélik-e oda. Az olyan helyzetek, amikor az érintett piac növekedése tapasztalható vagy a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás valószínűsíthetően megváltoztatja az ágazat általános növekedési dinamikáját – nevezetesen új technológiák bevezetése által –, vélhetően kevesebb aggodalomra adnak okot. |
| --- | --- |

115.

A piaci struktúrákra vonatkozó értékelésében a Bizottság figyelembe veszi majd, hogy a támogatást felesleges kapacitással rendelkező piacokon vagy hanyatló iparágakban ítélik-e oda. Az olyan helyzetek, amikor az érintett piac növekedése tapasztalható vagy a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás valószínűsíthetően megváltoztatja az ágazat általános növekedési dinamikáját – nevezetesen új technológiák bevezetése által –, vélhetően kevesebb aggodalomra adnak okot.

4.6.3.2.   Helyspecifikus hatások

| 116. | Különösen az olyan esetekben, amikor a K+F+I támogatások közel állnak a piachoz, előfordulhat, hogy egyes területek előnyösebb feltételeket élveznek a későbbi termelésük szempontjából, a támogatásnak köszönhető viszonylag alacsonyabb termelési költségek vagy a támogatás révén megvalósuló fokozott K+F+I tevékenység miatt. Ez a vállalkozásokat arra késztetheti, hogy telephelyeiket az ilyen területekre helyezzék át. |
| --- | --- |

116.

Különösen az olyan esetekben, amikor a K+F+I támogatások közel állnak a piachoz, előfordulhat, hogy egyes területek előnyösebb feltételeket élveznek a későbbi termelésük szempontjából, a támogatásnak köszönhető viszonylag alacsonyabb termelési költségek vagy a támogatás révén megvalósuló fokozott K+F+I tevékenység miatt. Ez a vállalkozásokat arra késztetheti, hogy telephelyeiket az ilyen területekre helyezzék át.

| 117. | A helyspecifikus hatások relevánsak lehetnek a kutatási infrastruktúrák szempontjából is. Amennyiben a támogatást elsősorban arra használják fel, hogy egy infrastruktúrát egy adott régióba vonzzanak egy másik régió kárára, az nem járul hozzá a K+F+I tevékenységek Unión belüli további előmozdításához. |
| --- | --- |

117.

A helyspecifikus hatások relevánsak lehetnek a kutatási infrastruktúrák szempontjából is. Amennyiben a támogatást elsősorban arra használják fel, hogy egy infrastruktúrát egy adott régióba vonzzanak egy másik régió kárára, az nem járul hozzá a K+F+I tevékenységek Unión belüli további előmozdításához.

| 118. | Ezért a Bizottság a bejelentendő egyedi támogatások vizsgálata során megfelelően figyelembe vesz majd minden arra utaló bizonyítékot, miszerint a támogatás kedvezményezettje fontolóra vett alternatív helyszíneket. |
| --- | --- |

118.

Ezért a Bizottság a bejelentendő egyedi támogatások vizsgálata során megfelelően figyelembe vesz majd minden arra utaló bizonyítékot, miszerint a támogatás kedvezményezettje fontolóra vett alternatív helyszíneket.

4.7.   Átláthatóság

| 119. | 2016. július 1-jétől – az 500 000 EUR-t nem meghaladó egyedi támogatások kivételével – a tagállamoknak nemzeti vagy regionális szintű átfogó állami támogatási honlapon legalább a következő információkat kell közzétenniük a bejelentett állami támogatási intézkedésekről: a támogatási programnak és végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy az egyedi támogatás jogalapja; vagy arra mutató hivatkozás, a támogatást nyújtó hatóság neve; az egyes kedvezményezettek; az egyes kedvezményezettnek odaítélt támogatás formája és összege; az odaítélés dátuma; a kedvezményezett típusa (kkv/nagyvállalkozás); a kedvezményezett székhelye szerinti régió (NUTS II szinten); és az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (a NACE-csoport szinten) (46). Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően hat hónapon belül, az adóintézkedések tekintetében pedig az adóbevallás időpontját követő egy éven belül közzé kell tenni, legalább tíz évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (47). |
| --- | --- |

119.

2016. július 1-jétől – az 500 000 EUR-t nem meghaladó egyedi támogatások kivételével – a tagállamoknak nemzeti vagy regionális szintű átfogó állami támogatási honlapon legalább a következő információkat kell közzétenniük a bejelentett állami támogatási intézkedésekről: a támogatási programnak és végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy az egyedi támogatás jogalapja; vagy arra mutató hivatkozás, a támogatást nyújtó hatóság neve; az egyes kedvezményezettek; az egyes kedvezményezettnek odaítélt támogatás formája és összege; az odaítélés dátuma; a kedvezményezett típusa (kkv/nagyvállalkozás); a kedvezményezett székhelye szerinti régió (NUTS II szinten); és az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (a NACE-csoport szinten) (46). Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően hat hónapon belül, az adóintézkedések tekintetében pedig az adóbevallás időpontját követő egy éven belül közzé kell tenni, legalább tíz évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (47).

5.   ÉRTÉKELÉS

| 120. | A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Bizottság a bejelentendő támogatási programok esetében előírhatja, hogy azok időtartamát korlátozzák, és azokra vonatkozóan végezzék el a 37. pontban említett értékelést. Az értékelést különösen olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges torzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a végrehajtás kellő időben történő felülvizsgálata nélkül a verseny jelentős mértékben korlátozódhat. |
| --- | --- |

120.

A verseny és a kereskedelem torzulásának további mérséklése érdekében a Bizottság a bejelentendő támogatási programok esetében előírhatja, hogy azok időtartamát korlátozzák, és azokra vonatkozóan végezzék el a 37. pontban említett értékelést. Az értékelést különösen olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges torzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a végrehajtás kellő időben történő felülvizsgálata nélkül a verseny jelentős mértékben korlátozódhat.

| 121. | Tekintve az értékelés céljait, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul a tagállamokat és a kisebb támogatási intézkedéseket, a 120. pontban említett követelmény kizárólag a nagy költségvetéssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve várható jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén alkalmazandó. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie a Bizottság által meghatározott közös módszertan (48) alapján, és azt nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak a vonatkozó támogatási programokkal együtt az értékelési terv tervezetét is közölniük kell, amely a Bizottság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd. |
| --- | --- |

121.

Tekintve az értékelés céljait, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul a tagállamokat és a kisebb támogatási intézkedéseket, a 120. pontban említett követelmény kizárólag a nagy költségvetéssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve várható jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén alkalmazandó. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie a Bizottság által meghatározott közös módszertan (48) alapján, és azt nyilvánosságra kell hozni. A tagállamoknak a vonatkozó támogatási programokkal együtt az értékelési terv tervezetét is közölniük kell, amely a Bizottság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd.

| 122. | A csoportmentességi rendelet hatálya alól kizárólag a nagy költségvetésük miatt kivett támogatási programok esetében a Bizottság az összeegyeztethetőségüket kizárólag az értékelési terv alapján értékeli. |
| --- | --- |

122.

A csoportmentességi rendelet hatálya alól kizárólag a nagy költségvetésük miatt kivett támogatási programok esetében a Bizottság az összeegyeztethetőségüket kizárólag az értékelési terv alapján értékeli.

| 123. | Ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést megfelelő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Bizottság számára. Az egyes értékelések pontos alkalmazási körét és körülményeit a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell megállapítani. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedésnek – ideértve a 122. pontban említett programok módosítását is – figyelembe kell vennie az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

123.

Ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést megfelelő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Bizottság számára. Az egyes értékelések pontos alkalmazási körét és körülményeit a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell megállapítani. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedésnek – ideértve a 122. pontban említett programok módosítását is – figyelembe kell vennie az értékelés eredményeit.

6.   JELENTÉSTÉTEL ÉS NYOMON KÖVETÉS

| 124. | A 659/1999/EK tanácsi rendeletnek (49), a 794/2004/EK bizottsági rendeletnek (50) és azok későbbi módosításainak megfelelően a tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak. |
| --- | --- |

124.

A 659/1999/EK tanácsi rendeletnek (49), a 794/2004/EK bizottsági rendeletnek (50) és azok későbbi módosításainak megfelelően a tagállamoknak éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

| 125. | A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

125.

A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

7.   HATÁLY

| 126. | A Bizottság e keretrendszerben meghatározott alapelveket valamennyi olyan bejelentett K+F+I támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez alkalmazni fogja, amely tekintetében 2014. július 1-jét követően határozatot kell hoznia. A jogellenes K+F+I támogatások értékelése a támogatás odaítélésének időpontjában alkalmazandó szabályokkal összhangban történik. |
| --- | --- |

126.

A Bizottság e keretrendszerben meghatározott alapelveket valamennyi olyan bejelentett K+F+I támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez alkalmazni fogja, amely tekintetében 2014. július 1-jét követően határozatot kell hoznia. A jogellenes K+F+I támogatások értékelése a támogatás odaítélésének időpontjában alkalmazandó szabályokkal összhangban történik.

| 127. | A Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság javasolja, hogy a tagállamok szükség esetén módosítsák meglévő K+F+I támogatási programjaikat annak érdekében, hogy legkésőbb 2015. január 1-jéig összhangba hozzák azokat e keretrendszer rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

127.

A Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság javasolja, hogy a tagállamok szükség esetén módosítsák meglévő K+F+I támogatási programjaikat annak érdekében, hogy legkésőbb 2015. január 1-jéig összhangba hozzák azokat e keretrendszer rendelkezéseivel.

| 128. | A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a 127. pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez az e keretrendszernek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésétől számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. Valamely tagállamok válaszának hiányában a Bizottság úgy tekinti, hogy a szóban forgó tagállam nem fogadja el a javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

128.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a 127. pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez az e keretrendszernek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésétől számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. Valamely tagállamok válaszának hiányában a Bizottság úgy tekinti, hogy a szóban forgó tagállam nem fogadja el a javasolt intézkedéseket.

8.   FELÜLVIZSGÁLAT

| 129. | A Bizottság e keretrendszert bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok miatt, vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében, vagy más indokolt esetben szükségessé válik. |
| --- | --- |

129.

A Bizottság e keretrendszert bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok miatt, vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében, vagy más indokolt esetben szükségessé válik.

---

(1)  A Bizottság közleménye – „Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3.

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Az Európa 2010 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” COM(2020) 546 végleges, 2010.10.6.

(3)  A teljes uniós K+F ráfordítás (amelynek hozzávetőlegesen 1/3-a állami forrásokból, 2/3-a pedig magánforrásokból származik) 2012-ben a GDP 2,06 %-át tette ki, ami 0,24 százalékpontos növekedést jelent 2005 óta (az EUROSTAT kiemelt mutatókról szóló statisztikái: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Jóllehet a magánforrásokból származó K+F ráfordítások GDP-arányosan enyhén emelkedtek 2008 óta, továbbra is nagy különbségek mutatkoznak a tagállamok, az ipari ágazatok és az egyéni szereplők között (Európai Bizottság, „Az uniós tagállamok és társult országok 2013. évi kutatási és innovációs teljesítménye”).

(4)  A „piaci hiányosság” fogalom olyan helyzetekre utal, amelyekben a piacok a saját eszközeikkel vélhetően nem képesek arra, hogy hatékony eredményt mutassanak fel.

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése”, COM(2012) 209 final, 2012.5.8.

(6)  Például a Horizont 2020 keretprogram vagy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) szerint nyújtott finanszírozás.

(7)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

(8)  Lásd a T-244/93. és T-486/93. sz., TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság egyesített ügyeket (EBHT 1995., II-02265. o.).

(9)  A Bizottság hasznosnak tartja a K+F tevékenységek különféle kategóriáinak megtartását, függetlenül attól, hogy a tevékenységek az innováció inkább interaktív, mint lineáris modelljét követik.

(10)  A kulcsfontosságú alaptechnológiákat meghatározó és azonosító közlemény címe: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez”, COM(2012) 341 final, 2012.3.26.

(11)  A 2013. július 22-i 733/2013/EU tanácsi rendelettel (HL L 204., 2013.7.31., 15. o.) módosított, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet (HL L 142.,1998.5.14., 1. o.).

(12)  A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás – többek között a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően értékelt K+F+I támogatás – belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumait egy másik bizottsági közlemény tartalmazza.

(13)  Lásd a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményt (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

(14)  Lásd az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 206., 2009.8.8., 1. o.) 2. cikkének a) pontját.

(15)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(16)  A C-118/85. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, (EBHT 1987., 2599. o., 7. pont); A C-35/96. sz. Bizottság kontra Olaszország ügy (EBHT 1998., I-3851. o., 36. pont); A C-309/99. sz. Wouters ügy (EBHT 2002., I-1577. o., 46. pont).

(17)  A C-263/86. sz. Humble és Edel ügy (EBHT 1988., I-5365. o., 9–10., 15–18. pont); A C-109/92. sz. Wirth ügy (EBHT 1993., I-06447. o., 15. pont).

(18)  Lásd például az NN54/2006 sz. Přerov logistics College és az N 343/2008 sz. Egyedi támogatás a Nyíregyházi Főiskolának a Patrium Tudásközpont fejlesztéséhez ügyet.

(19)  Lásd az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 26–29. pontját (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.),

(20)  A munkaerő-továbbképzés a képzési támogatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok értelmében nem minősül a kutatóhelyek elsődleges nem gazdasági tevékenységének.

(21)  A K+F szolgáltatások nyújtása vagy a vállalkozások nevében folytatott K+F nem tekinthető független K+F tevékenységnek.

(22)  Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra finanszírozása mind állami, mind magánforrásból történik, a Bizottság szerint akkor áll fenn ennek az esete, ha az érintett szervezet egy meghatározott elszámolási időszakban történő állami finanszírozásának mértéke meghaladja a nem gazdasági tevékenységek terén jelentkező költségék mértékét.

(23)  Lásd a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyet (EBHT 2002., I-4397., 24. pont).

(24)  Amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra első ízben, kísérleti jelleggel és egyértelműen meghatározott időkorlátokon belül nyújt konkrét kutatási szolgáltatást vagy végez szerződéses kutatást egy adott vállalkozás nevében, a Bizottság elvileg a felszámított árat piaci árnak tekinti, ha az adott kutatási szolgáltatás vagy szerződéses kutatás egyszeri és bizonyíthatóan nincs piaca.

(25)  Nem tartoznak ezek közé az érintett tevékenységekből és szolgáltatásokból következő szellemi tulajdonjogok piaci értékére és a projekthez való hozzájárulás értékére vonatkozó konkrét megállapodások.

(26)  Lásd a következő közleményt és a hozzá kapcsolódó szolgálati munkadokumentumot: A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében”, COM(2007) 799 végleges, 2007.12.14.

(27)  Lásd a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkét (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 45. cikkét (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.). Hasonlóképpen a 2014/24/EU irányelv 28. cikke és a 2014/25/EU irányelv 46. cikke szerinti meghívásos eljárások esetén a Bizottság szintén úgy tekinti, hogy a vállalkozások nem részesülnek állami támogatásban, kivéve, ha bizonyos érdekelt szolgáltatók indokolatlanul kiesnek a pályázásra jogosultak köréből.

(28)  Hasonló a helyzet akkor is, amikor a közbeszerzők egy korábbi K+F közbeszerzésből eredő innovatív megoldásokat vagy olyan, nem K+F termékeket és szolgáltatásokat szereznek be, amelyek termékkel, eljárással vagy szervezéssel kapcsolatos innovációt szükségessé tevő teljesítményszinten teljesítendők.

(29)  Azon eljárások sérelme nélkül, amelyek az egyedi vagy specializált termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére és azt követő értékesítésére egyaránt kiterjednek.

(30)  Lásd például a C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyet (EBHT 2000., I-6857. o., 78. pont), valamint a C-333/07. sz., Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügyet (EBHT 2008., I-10807. o., 94–116. pont).

(31)  Lásd a C-225/91. sz. Matra kontra Bizottság ügyet (EBHT 1993., I-3203. o., 42. pont).

(32)  A csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételek továbbra is teljes mértékben alkalmazandók minden egyéb egyedi támogatás esetében, többek között abban az esetben is, amikor a támogatást egy bejelentési kötelezettség alá eső támogatási program alapján ítélik oda.

(33)  A C-630/11 P. és C-633/11 P HGA és mások kontra Bizottság egyesített ügyek (még nem tették közzé).

(34)  Ha a támogatási kérelem egy K+F projektre irányul, az nem zárja ki, hogy a potenciális kedvezményezett már készített megvalósíthatósági tanulmányokat, amelyekre nem vonatkozik az állami támogatás iránti kérelem.

(35)  Az egymást követő szakaszokban végrehajtott azon projektek vagy tevékenységek számára nyújtott támogatás esetében, amelyek különböző támogatás-odaítélési eljárások alá esnek, a munka nem kezdődhet meg a támogatás iránti első kérelem benyújtása előtt. Amennyiben adóintézkedés formájában megvalósuló automatikus adóügyi támogatási program keretében nyújtott támogatásról van szó, e program elfogadásának és hatálybalépésének már a támogatott projekt vagy tevékenység megkezdése előtt meg kell történnie.

(36)  Jóllehet ez az újonnan bevezetett intézkedések esetében előzetesen nem lehetséges, a tagállamoktól elvárják, hogy nyújtsanak be értékelő tanulmányokat a saját, adókedvezmény formájában nyújtott támogatási programjuk ösztönző hatásáról (így az utólagos értékelések tervezett vagy szándékolt módszereinek általában az ilyen intézkedések struktúrájának szerves részét kell képeznie). Értékelő tanulmányok hiányában az adóügyi támogatási programok ösztönző hatása kizárólag az egymásra épülő intézkedések esetében feltételezhető.

(37)  A projekt nettó jelenértéke a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, a tőkeköltség alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete.

(38)  A belső megtérülési ráta nem az adott év mérleg szerinti eredményén alapul, hanem azt a jövőbeni pénzforgalmat veszi figyelembe, amelyet a beruházó a beruházás teljes élettartama során tervez realizálni. Annak a diszkontrátának felel meg, amelynél a pénzforgalom nettó jelenértéke nullával egyenlő.

(39)  Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrendi megközelítést követnie, amely az időben szakaszosan halad az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé. Ennek megfelelően a Bizottságot semmi nem akadályozza abban, hogy a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladatot ipari kutatásnak minősítsen, miközben úgy találja, hogy egy korábbi időpontban végzett tevékenység kísérleti kutatásnak minősül, vagy egyáltalán nem minősül kutatásnak.

(40)  „A tudományos és technológiai tevékenységek mérése, Javaslat a kutatás és kísérleti fejlesztés felméréseinek egységes gyakorlatára”, Frascati kézikönyv, Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, 2002., illetve az azt módosító vagy annak helyébe lépő rendelkezések. Gyakorlati célból, és kivéve, ha bebizonyosodik, hogy az egyedi esetekben más osztályozást kellene alkalmazni, a különböző K+F kategóriák megfelelhetnek a technológiai érettségi szinteknek (1. szint: alapkutatás, 2–4. szint: ipari kutatás, 5–8. szint: kísérleti jellegű technológiafejlesztés) – lásd: a Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez”, COM(2012) 341 final, 2012.6.26.

(41)  A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás esetében alkalmazandó, csoportmentességi rendeletben meghatározott egyedi rendelkezések sérelme nélkül.

(42)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

(43)  Ellenben ha egy adóügyi támogatási intézkedés különbséget tesz a K+F kategóriái között, a releváns támogatási intenzitások nem léphetők túl.

(44)  Az olyan különös esetben, amikor a támogatás kizárólag a projekt gyorsabb végrehajtásához járul hozzá, az összehasonlításnak főleg a különböző határidőket kell tükröznie a pénzforgalom és késedelmes piacra kerülés szempontjából.

(45)  Lásd a 734/2013/EU tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdését (HL L 204., 2013.7.31., 15. o.).

(46)  Kellően indokolt esetben és a Bizottság beleegyezésével üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével (a Bizottság 2003. december 1-jei közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, C(2003) 4582 (HL C 297., 2003.12.9., 6. o.)). Adóintézkedések esetében az egyedi támogatási összegekre vonatkozó információkat a következő (millió EUR-ban megadott) tartományokkal nyújtható tájékoztatás: [0,5-1]; [1-2]; [2-5]; [5-10]; [10-30]; [30 vagy több].

(47)  Jogellenes támogatások esetén a tagállamoknak a Bizottság vonatkozó határozatától számított 6 hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információ utólagos közzétételéről. Az információt olyan formátumban kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kinyerését és az interneten való egyszerű közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas.

(48)  Lásd az állami támogatások értékelésére vonatkozó közös módszertani útmutatóról szóló külön bizottsági közleményt.

(49)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

(50)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

---

I. MELLÉKLET

Támogatható költségek

| Támogatás K+F projektekhez | a) | Személyi jellegű költségek: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket. |
| --- | --- | --- |

Támogatás K+F projektekhez

a)

Személyi jellegű költségek: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket.

| b) | Eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő amortizációs költségeket tekintik elszámolhatónak a helyes számviteli gyakorlat alapján számítva. |
| --- | --- |

b)

Eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő amortizációs költségeket tekintik elszámolhatónak a helyes számviteli gyakorlat alapján számítva.

| c) | Épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterületek esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók. |
| --- | --- |

c)

Épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési ráfordítások minősülnek elszámolható költségnek. A földterületek esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók.

| d) | A szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező műszaki ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe; |
| --- | --- |

d)

A szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező műszaki ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe;

| e) | További általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel |
| --- | --- |

e)

További általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel

| f) | Egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel. |
| --- | --- |

f)

Egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.

A megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás

A tanulmány költségei.

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

Az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre irányuló beruházási költségek.

Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás

| a) | Szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, validálásával és védelmével kapcsolatos költségek. |
| --- | --- |

a)

Szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, validálásával és védelmével kapcsolatos költségek.

| b) | Olyan, kutató-ismeretterjesztő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő költségei, aki K+F+I tevékenységeken, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott munkakörben dolgozik, és nem a személyzet más tagjait helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

Olyan, kutató-ismeretterjesztő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő költségei, aki K+F+I tevékenységeken, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott munkakörben dolgozik, és nem a személyzet más tagjait helyettesíti.

| c) | Innovációs tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei. |
| --- | --- |

c)

Innovációs tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei.

Eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás

Személyi jellegű költségek; a projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett eszközök, felszerelések, épületek és földterület költségei; szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak; további járulékos költségek és egyéb működési költségek, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.

Az innovációs klasztereknek nyújtott támogatás

Beruházási támogatás

A tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek.

Működési támogatás

A következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű költségek és igazgatási költségek (ideértve a járulékos költségeket is):

| a) | az együttműködés és információcsere elősegítésére, illetve a specializált, személyre szabott üzleti szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés; |
| --- | --- |

a)

az együttműködés és információcsere elősegítésére, illetve a specializált, személyre szabott üzleti szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés;

| b) | az újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhoz történő csatlakozása, valamint a klaszter ismertségének növelése érdekében végzett marketingtevékenység; |
| --- | --- |

b)

az újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhoz történő csatlakozása, valamint a klaszter ismertségének növelése érdekében végzett marketingtevékenység;

| c) | klaszterfelszerelés kezelése; valamint |
| --- | --- |

c)

klaszterfelszerelés kezelése; valamint

| d) | az ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés támogatására szolgáló képzési programok, műhelyek és konferenciák szervezése. |
| --- | --- |

d)

az ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés támogatására szolgáló képzési programok, műhelyek és konferenciák szervezése.

---

II. MELLÉKLET

Maximális támogatási intenzitás

| | Kisvállalkozás | Középvállalkozás | Nagyvállalkozás |
| --- | --- | --- | --- |
| Támogatás K+F projektekhez |
| Alapkutatás | 100 % | 100 % | 100 % |
| Ipari kutatás | 70 % | 60 % | 50 % |
| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-val folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén, vagy |

Kisvállalkozás

Középvállalkozás

Nagyvállalkozás

Támogatás K+F projektekhez

Alapkutatás

100 %

100 %

100 %

Ipari kutatás

70 %

60 %

50 %

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-val folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén, vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén

80 %

75 %

65 %

Kísérleti fejlesztés

45 %

35 %

25 %

| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-val folytatott) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti együttműködés esetén, vagy |
| --- | --- |

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-val folytatott) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti együttműködés esetén, vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén

60 %

50 %

40 %

A megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás

70 %

60 %

50 %

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

50 %

50 %

50 %

Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás

50 %

50 %

–

Eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás

50 %

50 %

15 %

Az innovációs klasztereknek nyújtott támogatás

Beruházási támogatás

50 %

50 %

50 %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken

55 %

55 %

55 %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken

65 %

65 %

65 %

Működési támogatás

50 %

50 %

50 %

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/30

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az „Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról”, az „Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020)”, „A filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatás”, az „Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan” és az „Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról” című bizottsági közlemények módosításáról

(2014/C 198/02)

I.   BEVEZETÉS

Az állami támogatások korszerűsítése (1) egyik fő célkitűzésként azt kívánja lehetővé tenni, hogy a Bizottság a leginkább versenytorzító esetekre összpontosíthassa figyelmét, és nagyobb rugalmasságot biztosítson a tagállamoknak a kevésbé versenytorzító hatású támogatások nyújtása terén. Ebben az összefüggésben az új, kiterjedtebb hatályú általános csoportmentességi rendelet (2) lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy bizonyos előre meghatározott kritériumok alapján a Bizottság értesítése nélkül is nyújthassanak támogatást, ami időt takarít meg, csökkenti az adminisztratív terhet, azonkívül ösztönzi a jól megtervezett, kimondottan a meghatározott piaci hiányosságokra és közös érdekű célkitűzésekre irányuló és kevésbé versenytorzító hatású támogatási modellek („jó támogatások”) alkalmazását. A támogatások odaítélésének átláthatósága a korszerűsítés kulcselemét képezi.

Az átláthatóság hozzájárul az elszámoltathatósághoz, és lehetővé teszi a polgárok számára, hogy tájékozottabbak legyenek a közpolitikákat illetően. A jól informált választókörzetben eredményesebb párbeszéd folytatható a polgárok és a kormányzati tisztviselők között, ami jobb minőségű szakpolitikai döntéseket eredményez. Az elmúlt évtizedekben a civil társadalom és a kormányzatok világszerte – mind helyi, mind nemzeti szinten – jelentős előrelépést tettek az átláthatóság irányába. Mindamellett – különösen a közforrások elosztása terén – továbbra is szükség van az érdemi részvétel fokozására és az elszámoltathatóság javítására.

Az átláthatóság az állami támogatások kapcsán különösen nagy fontossággal bír. Az átláthatóság elősegíti a szabályoknak való megfelelést, csökkenti a bizonytalanságot, és lehetővé teszi a vállalatok számára annak ellenőrzését, hogy versenytársaik jogszerűen jutottak-e támogatáshoz. Az átláthatóság biztosítja a tagállamok és a vállalatok közötti esélyegyenlőséget a belső piacon, ami a jelenlegi gazdasági helyzetben fontosabb, mint valaha. Segíti a nemzeti és regionális hatóságokat a jogszabályok végrehajtásában, mivel fokozza a különböző szinteken nyújtott támogatások ismertségét, ezáltal mind nemzeti, mind helyi szinten eredményesebb ellenőrzést és nyomon követést biztosít. Végül az átláthatóság javítása lehetővé teszi a beszámolási kötelezettségek és az azokhoz kapcsolódó adminisztratív terhek csökkentését.

Noha a Bizottság határozataiban jelenleg is közzéteszi a bejelentett egyedi támogatások kedvezményezettjeinek nevét és a támogatások összegét (3), semminemű követelmény nem írja elő a bejelentett vagy csoportmentesség hatálya alá tartozó támogatási programok keretében támogatást elnyerő kedvezményezettekkel kapcsolatos nyilvános adatszolgáltatást (noha az ilyen kifizetések teszik ki az Unió állami támogatással kapcsolatos összes kiadásának közel 90 %-át (4)): ez alól kizárólag a nagy összegű regionális támogatás és a kutatás-fejlesztési támogatás (5) jelent kivételt.

Egyes tagállamok a közelmúltban weboldalakat hoztak létre az odaítélt támogatásokra vonatkozó információk közzététele céljából (6); más tagállamok kötelesek tájékoztatást nyújtani a nyilvánosságnak – például a különféle típusú állami kiadásokról –, vagy az állampolgárok kérésére információt kell szolgáltatniuk a közkiadásokról. A tagállamok ezenkívül teljes körű tájékoztatást nyújtanak az európai strukturális és beruházási alapok keretében teljesített kifizetéseikről (7) és azok kedvezményezettjeiről. Az európai strukturális és beruházási alapokból nyújtott támogatás esetében az adatgyűjtés átfedéseinek megelőzése érdekében az e közleményben említett, állami támogatással foglalkozó internetes oldalak a strukturális alapokkal kapcsolatos jelentéstételi rendszerekből nyerhetik ki a vonatkozó információkat.

A tagállamok a 794/2004/EK bizottsági rendelet (8) értelmében az éves jelentéstétel keretében jelenleg is információkat gyűjtenek az összes állami kiadásról. Ezeket az információkat (9) az éves állami támogatási értesítőkben (10) és az Eurostat weboldalán (11) történő közzététel útján továbbítják a Bizottságnak.

Az átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamok – a támogatás nyújtásának feltételeként és a vonatkozó iránymutatásokkal összhangban – regionális vagy nemzeti szinten állami támogatásokkal kapcsolatos átfogó weboldalakat hoznak létre, ahol közzéteszik a támogatási intézkedésekkel és azok kedvezményezettjeivel kapcsolatos információkat. Az információk közzétételére vonatkozó standard gyakorlattal (12) összhangban e célra egységes formátumot kell használni, amely alapján az információk könnyen kereshetők, letölthetők és közzétehetők az interneten. Az átláthatóságra vonatkozó követelmény – az 500 000 EUR-nál kisebb összegű támogatások kivételével – általános szabályként minden állami támogatásra érvényes.

Ezenfelül az adózással kapcsolatos adatok bizalmas kezelésének és az üzleti titkok védelmének biztosítása érdekében nem kötelező adatot szolgáltatni a vállalkozások adóalapjáról, illetve adókedvezményük pontos összegéről. Mivel azonban az adókedvezmények formájában nyújtott támogatás szelektív eltérésnek és – mivel előnyt biztosít az érintett vállalkozásoknak – állami támogatásnak minősül, ügyelni kell a közforrások felhasználásával kapcsolatos elszámoltathatóságnak és az állami támogatások ellenőrzésének fenntartására is. Ezért az adóügyi vagy kockázatfinanszírozási programok keretében nyújtott támogatások esetében a támogatási összegekre vonatkozó információk sávokban kifejezve is megadhatók.

Kétéves átmeneti időszak biztosítja, hogy az átláthatósági mechanizmusokkal még nem rendelkező tagállamoknak elegendő idő álljon rendelkezésére e mechanizmusok kialakítására. Ennek érdekében továbbfejlesztik a nemzeti, regionális vagy helyi szinten az állami támogatásokra vonatkozó jelentéstétel céljára alkalmazott, meglévő információs rendszereket (SARI (13)), hogy a tagállamok megkönnyíthessék a weboldalaikon történő közzétételre szánt információk összegyűjtését és feldolgozását. A tagállamok ezenfelül az 1303/2013/EU rendelet 59. cikkében előírt feltételek mellett igénybe vehetik az európai strukturális és beruházási alapok keretében biztosított technikai segítségnyújtást is.

A fokozott átláthatóság lehetővé teszi a beszámolási kötelezettségek egyszerűsítését. A Bizottság első lépésben hatályon kívül kívánja helyezni az állami támogatásokról szóló, az állami támogatási szabályozás korszerűsítésére irányuló kezdeményezés keretében felülvizsgált iránymutatásban előírt, jelenleg alkalmazandó beszámolási kötelezettségek többségét. Miután a tagállamok létrehozták a weboldalakat, a 794/2004/EK rendeletben előírt beszámolási kötelezettségeket még inkább leegyszerűsítik, mindamellett biztosítják, hogy az átláthatóságot célzó folyamat keretében összességében mindenütt egyenértékű információkat szolgáltassanak: ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy ha egy tagállam úgy dönt, hogy magasabb szintű átláthatóságot ír elő (például alacsonyabb küszöböt ír elő azon támogatások tekintetében, amelyekről információt kell közzétenni), a fennmaradó beszámolási kötelezettségek szükségtelenné válnak, és lazítható a nyomon követés.

Az állami támogatások korszerűsítése keretében, valamint a verseny- és kereskedelemtorzulás korlátozásának további biztosítása érdekében a Bizottság előírhatja bizonyos programok kötelező értékelését. Ez a feltétel különösen néhány, az új általános csoportmentességi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt meghatározás szerint jelentős költségvetésű támogatási programra vonatkozhat. E programok a rendelet értelmében először egy hat hónapos kezdeti időszak tekintetében élveznek mentességet; ezt az időszakot a Bizottság meghosszabbíthatja, amennyiben jóváhagyja a tagállam által bejelentendő értékelési tervet. Az értékelési terv bejelentését követően a Bizottság kizárólag az értékelési terv alapján értékeli az érintett programok összeegyeztethetőségét.

II.   A KÖZLEMÉNYEK MÓDOSÍTÁSA

II.1.   A módosítások indokolása

Az átláthatóság elvét már az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazására (14), a 2014–2020 közötti időszakban a regionális állami támogatásokra (15), a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásra (16), a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre (17), illetve a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásra (18) vonatkozó bizottsági iránymutatások is tartalmazzák.

Az iránymutatásokról (19)
   (20) és az általános csoportmentességi rendeletről (21) folytatott nyilvános konzultációkat követően, az átláthatóságra vonatkozó rendelkezéseknek az állami támogatásokról szóló felülvizsgált iránymutatások közötti egységesítése, az arányosság biztosítása, az állami támogatásokhoz nem kapcsolódó információk nyilvánosságra hozatalának megelőzése és a tagállamok számára egy átmeneti végrehajtási szakasz biztosítása érdekében e közlemény útján el kell fogadni az átláthatóságra vonatkozó követelményt.

Ezenfelül az átláthatósági követelmény bevezetésének eredményeképpen e közlemény útján alkalom nyílik a 2014–2020 közötti időszakban a regionális állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás azon követelményének leegyszerűsítésére, amely értelmében minden 3 millió EUR-t meghaladó összegű egyedi támogatásról információt kell szolgáltatni a Bizottságnak.

Az értékelés elvét már az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazására, a 2014–2020 közötti időszakban a regionális állami támogatásokra, a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre, illetve a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásra vonatkozó bizottsági iránymutatások is tartalmazzák.

Az új általános csoportmentességi rendelet elfogadását követően az értékelésre vonatkozó rendelkezést e közlemény útján módosítani kell annak pontosítása érdekében, hogy a Bizottság kizárólag a tagállamok által bejelentett értékelési terv alapján vizsgálja azon támogatási programok összeegyeztethetőségét, amelyek csupán (az általános csoportmentességi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt meghatározás szerint) jelentős költségvetésük miatt nem tartoznak az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá, azonban megfelelnek a rendeletben előírt egyéb mentességi feltételeknek. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó az ilyen programoknak a rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett módosításaira, mivel e módosításoknak figyelembe kell venniük az értékelés eredményeit.

II.2.   Módosítások

a)   Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020), A Bizottság közleménye a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról, Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról

E közlemény értelmében a következő bekezdések helyébe:

| — | az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás 20. oldalán a (78) bekezdés j) pontjának első két mondata; |
| --- | --- |

—

az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás 20. oldalán a (78) bekezdés j) pontjának első két mondata;

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás 24. oldalán a (141) bekezdés; |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás 24. oldalán a (141) bekezdés;

| — | a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági közlemény 10. oldalán az (52) bekezdés 7. pontja; |
| --- | --- |

—

a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló bizottsági közlemény 10. oldalán az (52) bekezdés 7. pontja;

| — | a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 28. oldalán a (162) és (163) bekezdés, |
| --- | --- |

—

a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 28. oldalán a (162) és (163) bekezdés,

a következő szöveg lép:

„A tagállamoknak gondoskodniuk kell a következő információk átfogó állami támogatási weboldalon történő, nemzeti vagy regionális szintű közzétételéről:

| — | a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendelkezések teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás, |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat, valamint a kapcsolódó végrehajtási rendelkezések teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás,

| — | a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése, |
| --- | --- |

—

a támogatást nyújtó hatóság(ok) megnevezése,

| — | az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, az odaítélés időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalat), a kedvezményezett székhelye szerinti (NUTS II. szintű) régió, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (a NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (22). |
| --- | --- |

—

az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, az odaítélés időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalat), a kedvezményezett székhelye szerinti (NUTS II. szintű) régió, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (a NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (22).

Ettől a követelménytől el lehet tekinteni az 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű egyedi támogatások nyújtása esetén. Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az egyedi támogatás összegére vonatkozó információ (23) a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].

Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (24). A tagállamok nem kötelesek 2016. július 1. előtt közzétenni a fenti információkat (25).”

A regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás 33. oldalán a (193) bekezdést el kell hagyni. A 45. oldalon a VI. mellékletet el kell hagyni.

b)   Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan

A kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás (26) 32. oldalán

a (166) bekezdés v. alpontjában

| | a következő szövegrész: „E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el a 200 000 EUR-t” |
| --- | --- |

a következő szövegrész: „E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el a 200 000 EUR-t”

| | helyesen: „E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el az 500 000 EUR-t”; |
| --- | --- |

helyesen: „E követelménytől el lehet tekinteni azon kkv-k esetében, amelyek nem hajtottak végre kereskedelmi értékesítést, valamint a végső kedvezményezett vállalkozásban megvalósított azon befektetések esetében, amelyeknek összege nem éri el az 500 000 EUR-t”;

a (166) bekezdés vi. alpontjában

| | a következő szövegrész: „a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t. Ez utóbbi 2 millió EUR-s tartományokban nyújtható.” |
| --- | --- |

a következő szövegrész: „a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t. Ez utóbbi 2 millió EUR-s tartományokban nyújtható.”

| | helyesen: „a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja az 500 000 EUR-t. Ez az összeg a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].” |
| --- | --- |

helyesen: „a nyújtott fiskális előny összegét, amennyiben az meghaladja az 500 000 EUR-t. Ez az összeg a következő sávok formájában is megadható (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 vagy több].”

A szöveg a (166) bekezdés végén a következő szövegrésszel egészül ki:

„A tagállamok nem kötelesek 2016. július 1. előtt közzétenni a fenti információkat (27).”

c)   Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020), Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról, Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan

Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról, Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020), Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról, Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan

| — | az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás 12. oldalán az (53) bekezdés végére; |
| --- | --- |

—

az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló iránymutatás 12. oldalán az (53) bekezdés végére;

| — | a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás 25. oldalán a (144) bekezdés végére; |
| --- | --- |

—

a regionális állami támogatásokról (2014–2020) szóló iránymutatás 25. oldalán a (144) bekezdés végére;

| — | a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 29. oldalán a (167) bekezdés végére; |
| --- | --- |

—

a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás 29. oldalán a (167) bekezdés végére;

| — | a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás 32. oldalán a (172) bekezdés végére |
| --- | --- |

—

a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás 32. oldalán a (172) bekezdés végére

a következő szöveget kell beilleszteni:

„A valamely csoportmentességi rendelet hatálya alól kizárólag jelentős költségvetése miatt kizárt támogatási programok összeegyeztethetőségét a Bizottság kizárólag az értékelési terv alapján vizsgálja.”

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről (COM(2012) 209, 2012.5.8.).

1

(2)  A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról (HL C 297., 2003.12.9., 6. o.).

3

(4)  Lásd: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/scoreboard/index_en.html

4

(5)  Lásd: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/

5

(6)  Lásd például: Észtország (http://www.fin.ee/riigiabi) és a Cseh Köztársaság (csak K+F, http://www.isvav.cz/index.jsp).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

7

(8)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

8

(9)  Az információkat a támogatási programok esetében összesített formában, az egyedi támogatások esetében egyéni kedvezményezettekre lebontva továbbítják.

9

(10)  Lásd: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/scoreboard/index_en.html

10

(11)  Lásd például: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm_comp/table.do?tab=table&plugin=1&language=en&pcode=comp_bex_sa_01

11

(12)  Lásd például: az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 17-i 2003/98/EK irányelvét a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.), valamint az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/37/EU irányelve a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról (HL L 175., 2013.6.27., 1. o.).

12

(13)  A State Aid Reporting Interactive (SARI) elnevezésű eszköz.

13

(14)  A Bizottság közleménye – Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020) (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.).

15

(16)  A Bizottság közleménye a filmekhez és egyéb audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról (HL C 332., 2013.11.15., 1. o.).

16

(17)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).

17

(18)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról (HL C 99., 2014.4.4., 3. o.).

18

(19)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_state_aid_rdi/index_en.html

19

(20)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_state_aid_environment/index_hu.html

20

(21)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_consolidated_gber/index_en.html

21

(26)  HL C 19., 2014.1.22., 4. o.

26

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/35

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. június 26.

(2014/C 198/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3606 |
| JPY | Japán yen | 138,49 |
| DKK | Dán korona | 7,4559 |
| GBP | Angol font | 0,79910 |
| SEK | Svéd korona | 9,1841 |
| CHF | Svájci frank | 1,2164 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,3565 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,447 |
| HUF | Magyar forint | 307,90 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1431 |
| RON | Román lej | 4,3870 |
| TRY | Török líra | 2,9000 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4460 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4577 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5475 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5531 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7015 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 382,84 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,4987 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,4696 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5728 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 469,46 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3809 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,599 |
| RUB | Orosz rubel | 45,8775 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,191 |
| BRL | Brazil real | 3,0112 |
| MXN | Mexikói peso | 17,7164 |
| INR | Indiai rúpia | 81,8809 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3606

JPY

Japán yen

138,49

DKK

Dán korona

7,4559

GBP

Angol font

0,79910

SEK

Svéd korona

9,1841

CHF

Svájci frank

1,2164

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,3565

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,447

HUF

Magyar forint

307,90

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,1431

RON

Román lej

4,3870

TRY

Török líra

2,9000

AUD

Ausztrál dollár

1,4460

CAD

Kanadai dollár

1,4577

HKD

Hongkongi dollár

10,5475

NZD

Új-zélandi dollár

1,5531

SGD

Szingapúri dollár

1,7015

KRW

Dél-Koreai won

1 382,84

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,4987

CNY

Kínai renminbi

8,4696

HRK

Horvát kuna

7,5728

IDR

Indonéz rúpia

16 469,46

MYR

Maláj ringgit

4,3809

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,599

RUB

Orosz rubel

45,8775

THB

Thaiföldi baht

44,191

BRL

Brazil real

3,0112

MXN

Mexikói peso

17,7164

INR

Indiai rúpia

81,8809

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/36

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 198/04)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Périgueux–Párizs (Orly) |
| A szerződés érvényességi ideje | 2015. január 1–jétől2017. december 31-ig |
| A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje | 2014. szeptember 8., párizsi idő (Franciaország) szerint 12.00 |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Mairie de Périgueux (Périgueux polgármesteri hivatala)
  Címzett: Jean-François DESPAGES





  23 rue Wilson |
| BP 20130 |
| 24019 Perigueux Cedex |
| FRANCIAORSZÁG |
| Tel. +33 553028201 |
| Fax +33 553070952 |
| E-mail: jean-francois.despages@perigueux.fr |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Périgueux–Párizs (Orly)

A szerződés érvényességi ideje

2015. január 1–jétől2017. december 31-ig

A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje

2014. szeptember 8., párizsi idő (Franciaország) szerint 12.00

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Mairie de Périgueux (Périgueux polgármesteri hivatala)

Címzett: Jean-François DESPAGES

23 rue Wilson

BP 20130

24019 Perigueux Cedex

FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 553028201

Fax +33 553070952

E-mail: jean-francois.despages@perigueux.fr

---

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/37

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 198/05)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Agen – Párizs (Orly) |
| A szerződés érvényességi ideje | 2015. január 7-től2019. január 6-ig |
| A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje | 2014. szeptember 15., párizsi idő (Franciaország) szerint 17.00 |
| A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Syndicat mixte pour l’aéroport départemental (a megyei repülőtérért létrehozott önkormányzati társulás)





  Aéroport d’Agen La Garenne (Agen La Garenne repülőtere) |
| 47520 LE PASSAGE |
| Franciaország |
| Tel.: +33 553770083 |
| Fax +33 553964184 |
| E-mail: m.bertaud@aeroport-agen.fr |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Agen – Párizs (Orly)

A szerződés érvényességi ideje

2015. január 7-től2019. január 6-ig

A pályázatok és az ajánlatok benyújtásának határideje

2014. szeptember 15., párizsi idő (Franciaország) szerint 17.00

A cím, amelyen a pályázati felhívás szövege, valamint a nyilvános pályázati eljárással és a közszolgáltatási kötelezettséggel összefüggő információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Syndicat mixte pour l’aéroport départemental (a megyei repülőtérért létrehozott önkormányzati társulás)

Aéroport d’Agen La Garenne (Agen La Garenne repülőtere)

47520 LE PASSAGE

Franciaország

Tel.: +33 553770083

Fax +33 553964184

E-mail: m.bertaud@aeroport-agen.fr

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/38

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám: M.7288 – Viacom/Channel 5 Broadcasting)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/C 198/06)

(A Tanács 139/2004/EK rendelete)

2014. június 10-én a Bizottság bejelentést kapott a Viacom és Channel 5 Broadcasting által tervezett összefonódásról. 2014. június 20-án a bejelentő fél tájékoztatta a Bizottságot, hogy visszavonja bejelentését.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 27.6.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 198/39

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 198/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„PEMENTO DE MOUGÁN”

EK-szám: ES-PGI-0005-01133 – 2013.7.26.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Pemento de Mougán”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pemento de Mougán” a Capsicum annuum, L. „Pemento de Mougán” néven ismert helyi ökotípusának éretlen állapotban zöld, éretten piros színű termése. Állaga félig porcos, formája négyszög alakú (A4 típus az 1966-os Pochard-besorolás alapján), alakja CMV3L besorolású (négyszög alakú morro de vaca típus három cikkellyel). A zölden (korai, éretlen állapotban) leszedett termést nyersen értékesítik.

Capsicum annuum

Az értékesítésre szánt termék jellemzői

—   Formája: hosszmetszetben téglalap alakú, keresztmetszetben enyhén barázdált, hegyes végében három vagy négy ér látható.

Formája

—   Tömege: egyenként 6–15 g.

Tömege

—   Hossza: 3–6,5 cm.

Hossza

—   Szélessége: 2,5–4 cm.

Szélessége

—   A kocsány hossza: 2–5 cm, a termés hosszánál mindig rövidebb, kemény és görbe.

A kocsány hossza

—   Felszíne: csillogó sötétzöld.

Felszíne

—   Termésfalának (húsának) vastagsága: vékony, kb. 1,5 mm.

Termésfalának (húsának) vastagsága

—   Íze: a finom és lédús textúrájú termék íze édes, enyhén fűre emlékeztető, időnként csípős, aromája mérsékelten intenzív.

Íze

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az összes termesztési szakasznak a meghatározott földrajzi területen kell végbemennie, mivel ennek a területnek a természetes adottságai kiválóak a paprika helyi ökotípusának fejlődése szempontjából.

Kizárólag szelektált vonalakból származó vetőmagokat szabad alkalmazni, amelyek garantálják a termék maximális minőségét.

A magágyak és a vetés előkészítése decemberben és januárban történik. A csírázást követően, amikor a növény magassága kb. 5 cm, visszavágják a gyökerét és cellás nevelőtálcákra ültetik ki. A talajba történő vetés és későbbi átültetés hagyományos módszere is megengedett.

A termesztés történhet szabadföldön vagy fedett helyen. Szabadföldi termesztés esetében a kiültetés áprilistól júniusig történik, az ültetés sűrűsége 3–6 palánta négyzetméterenként. Fedett helyen a kiültetés március vagy április hónap folyamán történik, a palántasűrűség 2–4 palánta négyzetméterenként.

A betakarítás kézzel történik, annyi menetben, amennyit a minőségi termések előállítása igényel. A termék károsodásának megelőzése érdekében megfelelő eszközöket (szerszámok, ládák, konténerek stb.) és személyzetet kell igénybe venni. Az összenyomódás elkerülése érdekében a paprikát minél előbb dobozokban vagy más merev falú tartályokban kell az árukezelő raktárba szállítani. Minimálisra kell csökkenteni a termék kirakodás közbeni kiborulásának esélyét.

A betakarítási és értékesítési időszak általában június 1-jétől november 15-ig tart, a megengedett maximális termésmennyiség a szabadföldi termesztés esetében 6 kg négyzetméterenként és 8 kg, ha a termesztés fedett helyen történik, bár ezek a paraméterek az egyes termesztési időszakok időjárási feltételeinek függvényében változhatnak.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Pemento de Mougán” sajátos jellemzői és minősége megőrzésének hatékony módszere, hogy a termék csomagolása a meghatározott földrajzi területen (Guntín település közigazgatási területén) történik. Rövid eltarthatósági idejű, érzékeny, frissen értékesítendő termékről lévén szó, ezért rendkívüli elővigyázatosságra van szükség a csomagolást megelőző kezelés és előválogatás, valamint maga a csomagolás során. A csomagolás általában a betakarítást követő első 24 óra alatt történik. A termőhelyen és a csomagolás során végzett átválogatás célja nem csupán a meghatározott morfológiai jellemzőkkel rendelkező termék kiválasztása, hanem azon termések eltávolítása is, amelyek íze nagyobb valószínűséggel lehet túl erős, hiszen ez a tulajdonság gyakrabban fordul elő a nagyobb méretű, szabálytalan formájú és kemény húsú paprikákban. A térség gazdálkodói tapasztalati alapon, szinte intuitív módon ismerik fel ezeket a jellemzőket.

A „Pemento de Mougán” OFJ oltalma alatt álló paprikák forgalmazása 200–400 grammos átlátszó polietilén zsákokban történik. A hatályos élelmiszer-ipari jogszabályok által engedélyezett más méretű és más anyagból készült kiszerelések is megengedhetők.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Pemento de Mougán” földrajzi jelzés oltalma alatt forgalmazott paprikák csomagolásait az egyes termesztők/csomagolók saját márkajelzését feltüntető kereskedelmi címkével, az OFJ alfanumerikus kódot tartalmazó, az ellenőrző szerv felügyelete alatt használt saját címkéjével (hátcímkével), valamint az oltalom alatt álló földrajzi jelzés alábbi, hivatalos logójával kell ellátni:

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Pemento de Mougán” oltalom alatt álló földrajzi jelzés földrajzi területe a galiciai Lugo térségében található Guntín település teljes közigazgatási területét foglalja magában.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület az éghajlat és a talajviszonyok szempontjából egységes térséget alkot. A termesztésre alkalmas völgyes vidéket a környező hegyek védelmezik és a terület különleges mikroklímája is ezeknek köszönhető. Ehhez az a körülmény is társul, hogy a térség jellegzetes talajtípusai a legalkalmasabbak e növény termesztésére. A leggyakoribb litológiai formációk a vulkanikus eredetű (gránitok) és a metamorf kőzetek (palák és néhány kvarcitos rész). A talaj szerkezetét magas homoktartalom jellemzi, a leginkább előforduló talajfajta a magas szervesanyag-tartalommal és alacsony pH-értékkel rendelkező homokos vályogtalaj.

A vidék védett a nyugati szelektől, ezért a Galiciában megszokotthoz képest kevés, éves átlagban mintegy 1 000 mm eső hullik. Ez bizonyos eső-árnyék hatást eredményez, aminek köszönhetően évente 130 olyan nap van, amikor a lehulló csapadék mennyisége legalább 1 mm.

A hőmérsékletet illetően, a nyári középhőmérséklet 17,2 °C, az őszi 12,5 °C, a téli 6,7 °C és a tavaszi 10,5 °C. Nyáron az átlagos maximumhőmérséklet 23,4 °C, ősszel 17,2 °C, télen 9,9 °C, tavasszal pedig 15,3 °C. Az átlagos minimumhőmérséklet nyáron 11,1 °C, ősszel 7,8 °C, télen 3,5 °C és tavasszal 5,6 °C.

A terület egyedi jellegéhez tartozik az emberi tényező is. Ennek a terméknek a sikeres előállítása a helyi mezőgazdasági termelőknek a legjobb növények és parcellák kiválasztásán és megőrzésén, és ezzel egy időben a termesztési technikáknak a terület feltételeihez történő hozzáigazításán alapuló hagyományos gyakorlatának eredménye. A helyben történő szelekció és a nem kívánt hibridizáció gondos elkerülése döntő szerepet játszott ennek a homogén paprikának a létrejöttében.

5.2.   A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

Helyi ökotípus, amely tökéletesen alkalmazkodott a termőterület feltételeihez. Sajátos jellemzői között kell említeni morfológiáját (a kisméretű paprikát zölden fogyasztják), vékony terméshúsát és kulináris tulajdonságait, amelyek között kiemelkedik lágy, lédús textúrája és édes, enyhén fűre emlékeztető, néha csípős íze.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ) esetében a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ) esetében a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Pemento de Mougán” helyi ökotípust a guntíni termelők ősidők óta termesztik. Korlátozott termesztése és az évek során szerzett csekély ismertsége következtében termesztése nem terjedt el az említett földrajzi területen kívülre, bár vannak bizonyítékok arra, hogy az elvándorlók termesztés céljából Spanyolország más vidékeire is magukkal vitték a növényt, az eredmények azonban minden egyes esetben kiábrándítók voltak. Ez is a termesztési ökoszisztéma jelentőségét bizonyítja a termék minősége szempontjából.

A megjelölés a „Mougán” nevet Guntín azon egyházközségének földrajzi neve után kapta, ahonnan azok a tömegközlekedési járatok indultak, amelyekkel a fővárosi piacra szánt paprikát szállították. Ez az egyházközség azzal a mosteirói egyházközséggel határos, amelynek rendházában kezdődött a hagyomány szerint ennek a paprikának a kiválasztása és termesztése.

Összefoglalva, a földrajzi terület megfelelő körülményekkel rendelkezik a „Pemento de Mougán” termesztéséhez: magas relatív páratartalom, mérsékelt hőmérsékleti értékek, alacsony hőingadozás, enyhén savanyú talajok és megfelelő légáramlás, amely elősegíti a virágpor áramlását a növények között. A nedves éghajlat, az enyhe nyarak és a csekély hőmérséklet-ingadozás alapvető szerepet játszik a „Pemento de Mougán” sajátos jellemzőinek megőrzésében, különösen a termés húsának vastagságát és textúráját illetően. Említést érdemelnek a helyi mezőgazdasági termelők is, akik ismereteik alapján évek hosszú sora alatt választott ák ki a körülményekhez legjobban alkalmazkodó és a legjobb tulajdonságokkal rendelkező termést hozó növényeket, és ily módon létrehozták a területükön őshonos helyi ökotípust.

A „Pemento de Mougán” eredete a XVIII. század közepéig nyúlik vissza és a Ferreira de Pallares-i kolostorhoz kapcsolódik. Ehhez a kolostorhoz tartozott a Mougánnal szomszédos mosteirói egyházközségben található rendház. A hagyomány szerint a paprikamagot a szerzetesek hozták be erre a vidékre.

A paprika értékesítése hagyományosan a lousadai, portomaríni és grolosi vásárokon és főként a tartományi főváros, Lugo élelmiszerpiacán zajlott.

A „Mapas nacionales de abastecimientos del ministerio de industria y comercio de la provincia de Lugo”-ban (az ipari és kereskedelmi minisztérium nemzeti élelmiszer-ellátási térképei, Lugo tartomány) egy 1943–1946-ból származó utalást találunk e növény guntíni termesztésére. Erre vonatkozó utalásokat az 1962-es mezőgazdasági felmérés is tartalmaz.

A termékkel kapcsolatos események és ünnepi rendezvények között említendő, hogy 1997-től minden év augusztusának első péntekén tartják a „Pementada de Mougán” rendezvényt. A paprika gasztronómiai ünnepét először 1999-ben rendezték meg, amelyet azóta is évente augusztus 14-én tartanak a grolosi egyházközségben. A térség fővárosában augusztus utolsó szombatján rendezik a „Festa do Pemento de Mougán”-t, a paprikaünnepet.

Végezetül, a termék oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzése a területhez kapcsolódó sajátos jellemzőin alapul, mivel a paprikának egy olyan ökotípusáról van szó, amely a helyi mezőgazdasági termelők által évszázadokon át gyakorolt szelekció eredményeként alkalmazkodott ennek a földrajzi területnek a körülményeihez.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

3

Diario Oficial de Galicia, 101., 2013.5.29.

http://www.xunta.es/dog/Publicados/2013/20130529/AnuncioG0165-210513-0008_es.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

---