# Euroopa Liidu L 228/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.228.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide3. september 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.228.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 228

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide3. september 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 878/2011, 2. september 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 879/2011, 2. september 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 57/2011 seoses norra tursiku püügi ja seotud kaaspüügi piirangutega ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkondade Euroopa Liidu vetes | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 880/2011, 2. september 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 208/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 881/2011, 2. september 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses Bacillus subtilis DSM 17299 (loa omanik Chr. Hansen A/S) valmistist sisaldava söödalisandiga ja selle kasutamisega sipelghapet sisaldavas söödas (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 882/2011, 2. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 883/2011, 25. august 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (EKP/2011/12) | 13 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/522/ÜVJP, 2. september 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta | 16 |
| | | 2011/523/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 2. september 2011, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine | 19 |
| | | 2011/524/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. märts 2011, riigiabi C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | SUUNISED |
| | | 2011/525/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 25. august 2011, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (EKP/2011/13) | 37 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 878/2011, 2. september 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 879/2011, 2. september 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 57/2011 seoses norra tursiku püügi ja seotud kaaspüügi piirangutega ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkondade Euroopa Liidu vetes

6

*

Komisjoni määrus (EL) nr 880/2011, 2. september 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 208/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 881/2011, 2. september 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses Bacillus subtilis DSM 17299 (loa omanik Chr. Hansen A/S) valmistist sisaldava söödalisandiga ja selle kasutamisega sipelghapet sisaldavas söödas (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 882/2011, 2. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 883/2011, 25. august 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (EKP/2011/12)

13

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/522/ÜVJP, 2. september 2011, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

16

2011/523/EL

*

Nõukogu otsus, 2. september 2011, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine

19

2011/524/EL

*

Komisjoni otsus, 23. märts 2011, riigiabi C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)

1

22

SUUNISED

2011/525/EL

*

Euroopa Keskpanga suunis, 25. august 2011, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (EKP/2011/13)

(EKP/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 878/2011,

2. september 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 9. mai 2011. aasta otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta, (1) mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise peatükiga 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (2). |
| --- | --- |

(1)

9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias (2).

| (2) | Nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsusega 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP (3) nähakse ette täiendavate meetmete võtmine, sealhulgas toornafta ja naftasaaduste Süüriast ostmise, importimise või transportimise keeld ning režiimilt kasu saavate või režiimi toetavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. Selliste täiendavate isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on esitatud nimetatud otsuse lisas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsusega 2011/522/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP (3) nähakse ette täiendavate meetmete võtmine, sealhulgas toornafta ja naftasaaduste Süüriast ostmise, importimise või transportimise keeld ning režiimilt kasu saavate või režiimi toetavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. Selliste täiendavate isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on esitatud nimetatud otsuse lisas.

| (3) | Mõned kõnealustest meetmetest kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eriti tagamaks, et majandustegevuses osalejad kõikides liikmesriikides kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Mõned kõnealustest meetmetest kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eriti tagamaks, et majandustegevuses osalejad kõikides liikmesriikides kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (4) | Süüriaga sõlmitud koostöölepingu (4) osaline peatamine on ette nähtud nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsusega 2011/523/EL (5). |
| --- | --- |

(4)

Süüriaga sõlmitud koostöölepingu (4) osaline peatamine on ette nähtud nõukogu 2. septembri 2011. aasta otsusega 2011/523/EL (5).

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab käesolev määrus jõustuma viivitamata.

| (6) | Tuleks selgitada, et pangale vajalike dokumentide esitamine ja edastamine lõpliku ülekande tegemiseks loetelus nimetamata isikule, üksusele või asutusele, et sooritada käesoleva määruse artiklis 9 lubatud makseid, ei kujuta endast rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(6)

Tuleks selgitada, et pangale vajalike dokumentide esitamine ja edastamine lõpliku ülekande tegemiseks loetelus nimetamata isikule, üksusele või asutusele, et sooritada käesoleva määruse artiklis 9 lubatud makseid, ei kujuta endast rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 442/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid:
  „g)   „kindlustus”– kokkulepe või kohustus, mille kohaselt üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut on võtnud tasu eest kohustuse maksta riskide realiseerumise korral ühele või mitmele muule isikule kokkuleppe või kohustuse kohaselt kindlaks määratud hüvitist;
  h)   „edasikindlustus”– tegevus, mis seisneb kindlustusandja või teise edasikindlustusandja poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises, või Lloyd’sina tuntud liikmete ühingu puhul tegevus, mis seisneb Lloyd’si liikme poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises muu kindlustus- või edasikindlustusandja poolt kui Lloyd’sina tuntud liikmete ühing;
  i)   „naftasaadused”– IV lisas loetletud tooted.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid:

„g)   „kindlustus”– kokkulepe või kohustus, mille kohaselt üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut on võtnud tasu eest kohustuse maksta riskide realiseerumise korral ühele või mitmele muule isikule kokkuleppe või kohustuse kohaselt kindlaks määratud hüvitist;

h)   „edasikindlustus”– tegevus, mis seisneb kindlustusandja või teise edasikindlustusandja poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises, või Lloyd’sina tuntud liikmete ühingu puhul tegevus, mis seisneb Lloyd’si liikme poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises muu kindlustus- või edasikindlustusandja poolt kui Lloyd’sina tuntud liikmete ühing;

i)   „naftasaadused”– IV lisas loetletud tooted.”

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 3a
  Keelatud on:






  a) | importida toornaftat või naftasaaduseid liitu, kui need






  i) | pärinevad Süüriast või |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 3a

Keelatud on:

a)

importida toornaftat või naftasaaduseid liitu, kui need

i)

pärinevad Süüriast või

| ii) | on eksporditud Süüriast; |
| --- | --- |

ii)

on eksporditud Süüriast;

| b) | osta toornaftat või naftasaaduseid, mis asuvad Süürias või on pärit Süüriast; |
| --- | --- |

b)

osta toornaftat või naftasaaduseid, mis asuvad Süürias või on pärit Süüriast;

| c) | transportida toornaftat või naftasaaduseid, mis on pärit Süüriast või mida eksporditakse Süüriast muusse riiki; |
| --- | --- |

c)

transportida toornaftat või naftasaaduseid, mis on pärit Süüriast või mida eksporditakse Süüriast muusse riiki;

| d) | pakkuda punktides a, b ja c sätestatud keeldudega seoses otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, sealhulgas tuletisinstrumente, samuti kindlustust ja edasikindlustust, ning |
| --- | --- |

d)

pakkuda punktides a, b ja c sätestatud keeldudega seoses otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, sealhulgas tuletisinstrumente, samuti kindlustust ja edasikindlustust, ning

| e) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otse või kaudselt rikkuda punktides a, b, c või d nimetatud keelde. |
| --- | --- |

e)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otse või kaudselt rikkuda punktides a, b, c või d nimetatud keelde.

Artikkel 3b

Artiklis 3a sätestatud keelud ei kehti järgmise suhtes:

| a) | enne 2. septembrit 2011 sõlmitud lepingute rakendamine kuni 15. novembrini 2011 (kaasa arvatud), eeldusel et asjaomast kohustust täitev füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus on teatanud tegevusest või tehingust vähemalt seitse tööpäeva ette oma asukohajärgse liikmesriigi pädevale asutusele, mis on täpsustatud III lisas loetletud veebisaitidel, või |
| --- | --- |

a)

enne 2. septembrit 2011 sõlmitud lepingute rakendamine kuni 15. novembrini 2011 (kaasa arvatud), eeldusel et asjaomast kohustust täitev füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus on teatanud tegevusest või tehingust vähemalt seitse tööpäeva ette oma asukohajärgse liikmesriigi pädevale asutusele, mis on täpsustatud III lisas loetletud veebisaitidel, või

| b) | Süüriast enne 2. septembrit 2011 või vastavalt punktile a kuni 15. novembrini 2011 (kaasa arvatud) eksporditud toornafta või naftasaaduste ostmine.” |
| --- | --- |

b)

Süüriast enne 2. septembrit 2011 või vastavalt punktile a kuni 15. novembrini 2011 (kaasa arvatud) eksporditud toornafta või naftasaaduste ostmine.”

| 3) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   II lisa koosneb füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavad isikud ja üksused, režiimilt kasu saavad või režiimi abistavad või nendega seotud isikud või üksused.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   II lisa koosneb füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust, kes vastavalt otsuse 2011/273/ÜVJP artikli 4 lõikele 1 on nõukogu poolt kindlaks tehtud kui Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivalla teel mahasurumise eest vastutavad isikud ja üksused, režiimilt kasu saavad või režiimi abistavad või nendega seotud isikud või üksused.”

| 4) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigus asendatakse punktid c ja d järgmistega:






  „c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigus asendatakse punktid c ja d järgmistega:

„c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist;” |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist;”

| b) | esimesele lõigule lisatakse järgmised punktid:






  „e) | makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks, või |
| --- | --- | --- |

b)

esimesele lõigule lisatakse järgmised punktid:

„e)

makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks, või

| f) | mis on vajalikud humanitaareesmärkidel nagu näiteks humanitaarabi kohaletoimetamine või selle hõlbustamine, tsiviilelanikkonna põhivajadusteks tarvilike materjalide ja varustuse kohaletoimetamine, sealhulgas toiduained ja põllumajandustootmiseks vajalikud vahendid, meditsiinitarbed, või Süüriast evakueerimiseks.” |
| --- | --- |

f)

mis on vajalikud humanitaareesmärkidel nagu näiteks humanitaarabi kohaletoimetamine või selle hõlbustamine, tsiviilelanikkonna põhivajadusteks tarvilike materjalide ja varustuse kohaletoimetamine, sealhulgas toiduained ja põllumajandustootmiseks vajalikud vahendid, meditsiinitarbed, või Süüriast evakueerimiseks.”

| c) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Asjaomane liikmesriik peab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.” |
| --- | --- |

c)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Asjaomane liikmesriik peab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 10a
  Süüria valitsusele või sellisele isikule või üksusele, kes esitab nõude Süüria valitsuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas määruses käsitletavad meetmed.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 10a

Süüria valitsusele või sellisele isikule või üksusele, kes esitab nõude Süüria valitsuse nimel või kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas määruses käsitletavad meetmed.”

Artikkel 2

Käesolevaga muudetakse määruse (EL) nr 442/2011 II lisa vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 3

Käesoleva määruse II lisa saab määruse (EL) nr 442/2011 IV lisaks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

(2)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 1.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19

5

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

A.   Isikud

| | Nimi | Tuvastamisandmed
  (sünniaeg ja -koht ...) | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Aleppo kaubandus- ja tööstuskoja president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est.(agrotööstus) president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |

Nimi

Tuvastamisandmed

(sünniaeg ja -koht ...)

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Fares CHEHABI

Aleppo kaubandus- ja tööstuskoja president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est.(agrotööstus) president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

B.   Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Režiimi rahastav majandusüksus. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Režiimi rahastav majandusüksus. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O.Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Tel: (+963) 11 2456777 ja 2218602 |
| Faks: (+963) 11 2237938 ja 2211186 |
| E-post: Publicrelations@reb.sy, |
| Veebileht: www.reb.sy |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Mada Transport

Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Režiimi rahastav majandusüksus.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Režiimi rahastav majandusüksus.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O.Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Tel: (+963) 11 2456777 ja 2218602

Faks: (+963) 11 2237938 ja 2211186

E-post: Publicrelations@reb.sy,

Veebileht: www.reb.sy

Riigile kuuluv pank, mis annab režiimile rahalist toetust.

2.09.2011

---

II LISA

„IV LISA

Naftasaaduste ja HS-koodide loetelu

| HS-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 2709 00 | Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid: |
| 2710 | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid: mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks, v.a õlijäätmed: |
| 2711 | Naftagaasid ja muud gaasilised süsivesinikud: |
| 2712 | Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata: |
| 2713 | Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid: |
| 2714 | Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid: |
| 2715 00 00 | Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen)” |

HS-kood

Kirjeldus

2709 00

Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid:

2710

Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid, v.a toorõlid: mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks, v.a õlijäätmed:

2711

Naftagaasid ja muud gaasilised süsivesinikud:

2712

Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud tooted, värvitud või värvimata:

2713

Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid:

2714

Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid:

2715 00 00

Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabituumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen)”

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 879/2011,

2. september 2011,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 57/2011 seoses norra tursiku püügi ja seotud kaaspüügi piirangutega ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkondade Euroopa Liidu vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrust (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 57/2011 IA lisas on sätestatud norra tursiku ja seotud liikide nullpüük ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna Euroopa Liidu vetes. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 57/2011 IA lisas on sätestatud norra tursiku ja seotud liikide nullpüük ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna Euroopa Liidu vetes.

| (2) | 2011. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslike andmete alusel leiab kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee, et kuni 6 000 tonni suurune püük 2011. aastal vastaks kalastussuremusele 0,02 ning eeldatavasti hoiaks kõnealuse kalavaru ennetuslikest püügilimiitidest suuremana. |
| --- | --- |

(2)

2011. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslike andmete alusel leiab kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee, et kuni 6 000 tonni suurune püük 2011. aastal vastaks kalastussuremusele 0,02 ning eeldatavasti hoiaks kõnealuse kalavaru ennetuslikest püügilimiitidest suuremana.

| (3) | Norra tursik kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peaksid olema kooskõlas konsultatsioonidega, mida peeti Norraga vastavalt Euroopa Liidu ja Norra vaheliste 3. detsembri 2010. aasta lõppotsuste protokollile. |
| --- | --- |

(3)

Norra tursik kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peaksid olema kooskõlas konsultatsioonidega, mida peeti Norraga vastavalt Euroopa Liidu ja Norra vaheliste 3. detsembri 2010. aasta lõppotsuste protokollile.

| (4) | Järelikult peaks liidu osa norra tursiku püügist ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna Euroopa Liidu vetes olema 6 000 tonnist 75 %. |
| --- | --- |

(4)

Järelikult peaks liidu osa norra tursiku püügist ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna Euroopa Liidu vetes olema 6 000 tonnist 75 %.

| (5) | Kiltturska ja merlangi püütakse norra tursiku püügil kaaspüügina. Seepärast võib kõnealuse püügi arvestada liikmesriikide norra tursiku ja seotud liikide kvootide alla, kuid ülemäärase püügi takistamiseks ei tohiks kvoodi alla arvestatavate liikide kogus ületada 5 % kogupüügist. |
| --- | --- |

(5)

Kiltturska ja merlangi püütakse norra tursiku püügil kaaspüügina. Seepärast võib kõnealuse püügi arvestada liikmesriikide norra tursiku ja seotud liikide kvootide alla, kuid ülemäärase püügi takistamiseks ei tohiks kvoodi alla arvestatavate liikide kogus ületada 5 % kogupüügist.

| (6) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 57/2011 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 57/2011 IA lisa vastavalt muuta.

| (7) | Norra tursik on lühikese elueaga liik. Seetõttu tuleks uusi püügipiiranguid rakendada võimalikult kiiresti, et püük jätkuks. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Norra tursik on lühikese elueaga liik. Seetõttu tuleks uusi püügipiiranguid rakendada võimalikult kiiresti, et püük jätkuks. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 57/2011 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 57/2011 IA lisa muudetakse järgmiselt. Kanne, mis käsitleb norra tursiku ja seotud kaaspüügi varusid ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna Euroopa Liidu vetes, asendatakse järgmisega:

| „Liik | : | Norra tursik ja seotud kaaspüük

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Liik

:

Norra tursik ja seotud kaaspüük

Trisopterus esmarki

| Püügipiirkond | : | IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed
  NOP/2A3A4 |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

NOP/2A3A4

Taani

4 496 (1)

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

1 (1)
   (2)

Madalmaad

3 (1)
   (2)

EL

4 500 (1)

Norra

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Vähemalt 95 % lossitud saagist peab olema norra tursik. Kilttursa ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist.

1

(2)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes.”

2

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 880/2011,

2. september 2011,

millega muudetakse määrust (EL) nr 208/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ELi toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ELi toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaborite üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborid on loetletud nimetatud määruse VII lisa II osas.

| (2) | Komisjoni 2. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 87/2011, millega määratakse ELi mesilastervise referentlabor, kehtestatakse laborile konkreetsed vastutusalad ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa, (2) määrati ELi mesilastervise referentlabor ning see kanti ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 2. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 87/2011, millega määratakse ELi mesilastervise referentlabor, kehtestatakse laborile konkreetsed vastutusalad ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa, (2) määrati ELi mesilastervise referentlabor ning see kanti ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite loetellu.

| (3) | Komisjoni 2. märtsi 2011. aasta määrusega (EL) nr 208/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas, (3) asendati määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa. Samas jäeti ELi mesilastervise referentlabor määrusega (EL) nr 208/2011 muudetud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osas esitatud ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite loetelust välja. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 2. märtsi 2011. aasta määrusega (EL) nr 208/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ning komisjoni määrusi (EÜ) nr 180/2008 ja (EÜ) nr 737/2008 ELi referentlaborite nimekirjade ja nimede osas, (3) asendati määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa. Samas jäeti ELi mesilastervise referentlabor määrusega (EL) nr 208/2011 muudetud määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osas esitatud ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite loetelust välja.

| (4) | On oluline tagada, et määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud ELi referentlaborite loetelu pidevalt ajakohastatakse. Seetõttu tuleb välja jäetud teabe ennistamiseks muuta määrust (EL) nr 208/2011. |
| --- | --- |

(4)

On oluline tagada, et määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud ELi referentlaborite loetelu pidevalt ajakohastatakse. Seetõttu tuleb välja jäetud teabe ennistamiseks muuta määrust (EL) nr 208/2011.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 208/2011 lisasse, määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa II osas esitatud ELi loomatervishoiu ja elusloomade referentlaborite loetellu lisatakse punkt 18:

„18.   ELi referentlabor mesilastervise jaoks

| ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Prantsusmaa”. |

ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory

Sophia-Antipolis

Prantsusmaa”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 29, 3.2.2011, lk 1.

2

(3)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 29.

3

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 881/2011,

2. september 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1137/2007 seoses Bacillus subtilis DSM 17299 (loa omanik Chr. Hansen A/S) valmistist sisaldava söödalisandiga ja selle kasutamisega sipelghapet sisaldavas söödas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mikroorganismist Bacillus subtilis DSM 17299 saadud valmistist, mis kuulub zootehniliste lisandite kategooriasse, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1137/2007 (2) lubatud kümme aastat kasutada broilerkanade söödalisandina. |
| --- | --- |

(1)

Mikroorganismist Bacillus subtilis DSM 17299 saadud valmistist, mis kuulub zootehniliste lisandite kategooriasse, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1137/2007 (2) lubatud kümme aastat kasutada broilerkanade söödalisandina.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 on loa omanik teinud ettepaneku muuta Bacillus subtilis DSM 17299 valmistise loa tingimusi, suurendades söödalisandis valmistise miinimumsisaldust, ja lubada kasutada söödalisandit sipelghapet sisaldavas broilerkanade söödas. Taotlusele on lisatud asjakohased täiendavad andmed. Komisjon edastas taotluse Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 on loa omanik teinud ettepaneku muuta Bacillus subtilis DSM 17299 valmistise loa tingimusi, suurendades söödalisandis valmistise miinimumsisaldust, ja lubada kasutada söödalisandit sipelghapet sisaldavas broilerkanade söödas. Taotlusele on lisatud asjakohased täiendavad andmed. Komisjon edastas taotluse Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”).

| (3) | Toiduohutusameti 15. märtsi 2011. aasta arvamuses on tehtud järeldus, et kui miinimumsisaldust 1,6 × 109 CFU/g kümme korda suurendada, siis on vähetõenäoline, et see tooks kaasa uusi ohte, ja et selline koostis sobiks kasutamiseks sipelghappega. Toiduohutusamet kinnitas ka aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas, mille oli esitanud määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor. |
| --- | --- |

(3)

Toiduohutusameti 15. märtsi 2011. aasta arvamuses on tehtud järeldus, et kui miinimumsisaldust 1,6 × 109 CFU/g kümme korda suurendada, siis on vähetõenäoline, et see tooks kaasa uusi ohte, ja et selline koostis sobiks kasutamiseks sipelghappega. Toiduohutusamet kinnitas ka aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas, mille oli esitanud määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1137/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1137/2007 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1137/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 265, 2.10.2007, lk 5.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1137/2007 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Söödalisandi koostis

  Valmistis Bacillus subtilis DSM 17299 sisaldusega vähemalt 1,6 × 1010 CFU/g söödalisandis |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Söödalisandi koostis

Valmistis Bacillus subtilis DSM 17299 sisaldusega vähemalt 1,6 × 1010 CFU/g söödalisandis

| | Toimeaine iseloomustus

  Mikroorganismi Bacillus subtilis DSM 17299 eoste kontsentraat |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Mikroorganismi Bacillus subtilis DSM 17299 eoste kontsentraat

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine pindkülvimeetodil, kasutades trüptoon-soja-agarit ja kuumtöödeldud söödaproove. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine pindkülvimeetodil, kasutades trüptoon-soja-agarit ja kuumtöödeldud söödaproove.

Broilerkanad

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab ühte järgmistest koktsidiostaatikumidest: diklasuriil, halofuginoon, robenidiin, dekokvinaat, narasiin/nikarbasiin, naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium, semduramütsiinnaatrium. |
| --- | --- |

2.

Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab ühte järgmistest koktsidiostaatikumidest: diklasuriil, halofuginoon, robenidiin, dekokvinaat, narasiin/nikarbasiin, naatriumlasalotsiid, maduramütsiinammoonium, monensiinnaatrium, narasiin, salinomütsiinnaatrium, semduramütsiinnaatrium.

| 3. | On tõendatud, et seda söödalisandit võib kasutada koos sipelghappega. |
| --- | --- |

3.

On tõendatud, et seda söödalisandit võib kasutada koos sipelghappega.

22. oktoober 2017

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.”

1

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 882/2011,

2. september 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. septembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/13

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 883/2011,

25. august 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32)

(EKP/2011/12)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ) (3) kohaselt võivad juriidilised isikud emiteerida e-raha, olemata krediidiasutused. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ) (3) kohaselt võivad juriidilised isikud emiteerida e-raha, olemata krediidiasutused.

| (2) | Seetõttu ja rahaloomeasutuste sektori statistika kogumise jätkamiseks e-raha asutuste kohta, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega, tuleb käesoleva määrusega kohandada rahaloomeasutuse mõistet ja ajakohastada e-raha asutuse ja e-raha mõistet. Rahaloomeasutuste sektori e-raha asutused tuleb liigitada muude rahaloomeasutuste alla. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu ja rahaloomeasutuste sektori statistika kogumise jätkamiseks e-raha asutuste kohta, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega, tuleb käesoleva määrusega kohandada rahaloomeasutuse mõistet ja ajakohastada e-raha asutuse ja e-raha mõistet. Rahaloomeasutuste sektori e-raha asutused tuleb liigitada muude rahaloomeasutuste alla.

| (3) | E-raha asutuste mõiste ja nende suhtes kohaldatavate nõuete muutmine direktiiviga 2009/110/EÜ kõrvaldas e-raha asutustele aruandlusnõuetest erandite andmise vajaduse ja seetõttu tuleb need sätted Euroopa Keskpanga määrusest (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) (4) välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

E-raha asutuste mõiste ja nende suhtes kohaldatavate nõuete muutmine direktiiviga 2009/110/EÜ kõrvaldas e-raha asutustele aruandlusnõuetest erandite andmise vajaduse ja seetõttu tuleb need sätted Euroopa Keskpanga määrusest (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) (4) välja jätta.

| (4) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR), kes on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse eelkäija, andis 19. mail 2010 välja juhised Euroopa rahaturufondide ühise mõiste kohta eesmärgiga suurendada investorite kaitset, sätestades kõikide ennast rahaturufondina turustavate fondide suhtes kohaldatavad kriteeriumid, mis oleks soovituslik ka Euroopa riikide seadusandjatele järelevalve osas. Seda arvestades on kohane sätestada määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaturufondide vastavad kriteeriumid Euroopa Keskpankade Süsteemi statistika jaoks, et rahaturufondide kogum oleks kooskõlas eespool osutatud CESRi juhistel põhinevate tuvastamiskriteeriumidega, mida kohaldatakse järelevalve eesmärgil. Samas on selle muutuse eesmärk ka turu läbipaistvuse suurendamine ja fondide aruandluse juhtimise lihtsustamine, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR), kes on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse eelkäija, andis 19. mail 2010 välja juhised Euroopa rahaturufondide ühise mõiste kohta eesmärgiga suurendada investorite kaitset, sätestades kõikide ennast rahaturufondina turustavate fondide suhtes kohaldatavad kriteeriumid, mis oleks soovituslik ka Euroopa riikide seadusandjatele järelevalve osas. Seda arvestades on kohane sätestada määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaturufondide vastavad kriteeriumid Euroopa Keskpankade Süsteemi statistika jaoks, et rahaturufondide kogum oleks kooskõlas eespool osutatud CESRi juhistel põhinevate tuvastamiskriteeriumidega, mida kohaldatakse järelevalve eesmärgil. Samas on selle muutuse eesmärk ka turu läbipaistvuse suurendamine ja fondide aruandluse juhtimise lihtsustamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | „rahaloomeasutus” – residendist ettevõtja, kes kuulub mis tahes järgmisse sektorisse:






  i) | keskpangad; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

„rahaloomeasutus” – residendist ettevõtja, kes kuulub mis tahes järgmisse sektorisse:

i)

keskpangad;

| ii) | direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud krediidiasutused; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud krediidiasutused;

| iii) | muud rahaloomeasutused, s.t 1) muud finantseerimisasutused, mille tegevus on i) vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, ja ii) anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või 2) e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega; |
| --- | --- |

iii)

muud rahaloomeasutused, s.t 1) muud finantseerimisasutused, mille tegevus on i) vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, ja ii) anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või 2) e-raha asutused, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega;

| iv) | artiklis 1a määratletud rahaturufondid. |
| --- | --- |

iv)

artiklis 1a määratletud rahaturufondid.

Punkti iii alapunkti 1 alajaotises i sätestatud kriteeriumi osas määrab rahaloomeasutusena liigitamise rahaloomeasutuste emiteeritud instrumentide ja krediidiasutuste paigutatud hoiuste asendatavuse aste tingimusel, et nad täidavad punkti iii alapunkti 1 alajaotises ii sätestatud kriteeriumi,”;

| b) | kaheksas taane asendatakse järgmisega:






  „— | „e-raha asutus” ja „e-raha” – e-raha asutus ja e-raha vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ (5) artikli 2 lõigetes 1 ja 2, |
| --- | --- | --- |

b)

kaheksas taane asendatakse järgmisega:

„—

„e-raha asutus” ja „e-raha” – e-raha asutus ja e-raha vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ (5) artikli 2 lõigetes 1 ja 2,

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel 1a:
  „Artikkel 1a
  Rahaturufondide identifitseerimine
  Käesolevas õigusaktis käsitletakse rahaturufondidena kõikidele järgmistele kriteeriumidele vastavaid investeerimisfonde, kui:






  a) | nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Rahaturufondide identifitseerimine

Käesolevas õigusaktis käsitletakse rahaturufondidena kõikidele järgmistele kriteeriumidele vastavaid investeerimisfonde, kui:

a)

nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt;

| b) | nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (6) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel; |
| --- | --- |

b)

nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (6) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel;

| c) | nad tagavad rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, kõrge kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal:






  — | rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet; |
| --- | --- | --- |

c)

nad tagavad rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, kõrge kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal:

—

rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet;

| — | rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus; |
| --- | --- |

—

rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus;

| — | struktureeritud finantsinstrumentide osas – struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk; |
| --- | --- |

—

struktureeritud finantsinstrumentide osas – struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk;

| — | likviidsusprofiil; |
| --- | --- |

—

likviidsusprofiil;

| d) | nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud; |
| --- | --- |

d)

nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud;

| e) | nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist; |
| --- | --- |

e)

nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist;

| f) | nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil; |
| --- | --- |

f)

nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil;

| g) | nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega; |
| --- | --- |

g)

nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega;

| h) | nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral; |
| --- | --- |

h)

nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral;

| i) | nende puhasväärtus NAV on püsiv või kõikuv. |
| --- | --- |

i)

nende puhasväärtus NAV on püsiv või kõikuv.

| 3) | Artiklist 8 jäetakse lõige 4 välja. |
| --- | --- |

3)

Artiklist 8 jäetakse lõige 4 välja.

| 4) | Ilma et see mõjutaks käesoleva määruse artiklit 2, asendatakse I lisa 1. osa 2. jagu järgmisega:

  „2. jagu:
     
  Rahaturufondide identifitseerimise põhimõtted


  Käesoleva määruse artikli 1a eesmärgil kohaldatakse järgmist:






  a) | rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet loetakse kõrgeks, kui iga seda instrumenti hinnanud tunnustatud reitinguagentuur on sellele andnud ühe kahest kõrgeimast lühiajalisest krediidireitingust; või, kui instrumenti ei ole hinnatud, selle kvaliteet on hinnatud samaväärseks fondivalitseja reitingu sisemenetluses. Kui tunnustatud reitinguagentuur jagab oma kõrgeima lühiajalise reitingu kahte kategooriasse, loetakse need reitingud üheks kategooriaks ja kõrgeimaks võimalikuks reitinguks; |
| --- | --- | --- |

4)

Ilma et see mõjutaks käesoleva määruse artiklit 2, asendatakse I lisa 1. osa 2. jagu järgmisega:

„2. jagu:
     
  Rahaturufondide identifitseerimise põhimõtted

Käesoleva määruse artikli 1a eesmärgil kohaldatakse järgmist:

a)

rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet loetakse kõrgeks, kui iga seda instrumenti hinnanud tunnustatud reitinguagentuur on sellele andnud ühe kahest kõrgeimast lühiajalisest krediidireitingust; või, kui instrumenti ei ole hinnatud, selle kvaliteet on hinnatud samaväärseks fondivalitseja reitingu sisemenetluses. Kui tunnustatud reitinguagentuur jagab oma kõrgeima lühiajalise reitingu kahte kategooriasse, loetakse need reitingud üheks kategooriaks ja kõrgeimaks võimalikuks reitinguks;

| b) | erandina punktist a võib rahaturufondil olla suverääni emissioon, millel on vähemalt investeerimiskvaliteedi hinnang. Suverääni emissioon tähendab kesk-, regionaalse või kohaliku valitsuse või liikmesriigi keskpanga, EKP, Euroopa Liidu või Euroopa Investeerimispanga poolt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumenti; |
| --- | --- |

b)

erandina punktist a võib rahaturufondil olla suverääni emissioon, millel on vähemalt investeerimiskvaliteedi hinnang. Suverääni emissioon tähendab kesk-, regionaalse või kohaliku valitsuse või liikmesriigi keskpanga, EKP, Euroopa Liidu või Euroopa Investeerimispanga poolt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumenti;

| c) | väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide WALi arvutamisel on tähtaja arvutamise aluseks instrumendi lunastamiseni järelejäänud tähtaeg. Samas, kui finantsinstrumendil on müügioptsioon, võib müügioptsiooni teostamise kuupäeva lugeda seaduslikuks järelejäänud tähtajaks, kui järgmised tingimused on täidetud:






  — | teostamise kuupäeval võib fondivalitseja müügioptsiooni vabalt kasutada; |
| --- | --- | --- |

c)

väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide WALi arvutamisel on tähtaja arvutamise aluseks instrumendi lunastamiseni järelejäänud tähtaeg. Samas, kui finantsinstrumendil on müügioptsioon, võib müügioptsiooni teostamise kuupäeva lugeda seaduslikuks järelejäänud tähtajaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

—

teostamise kuupäeval võib fondivalitseja müügioptsiooni vabalt kasutada;

| — | müügioptsiooni tehinguhind on lähedane instrumendi eeldatava väärtusega järgmisel teostamise kuupäeval; |
| --- | --- |

—

müügioptsiooni tehinguhind on lähedane instrumendi eeldatava väärtusega järgmisel teostamise kuupäeval;

| — | rahaturufondi investeerimisstrateegiast tuleneb, et optsiooni kasutamine järgmisel teostamise kuupäeval on väga tõenäoline; |
| --- | --- |

—

rahaturufondi investeerimisstrateegiast tuleneb, et optsiooni kasutamine järgmisel teostamise kuupäeval on väga tõenäoline;

| d) | WALi ja WAMi arvutamisel võetakse arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste ja tõhusa portfellihalduse meetodite mõju; |
| --- | --- |

d)

WALi ja WAMi arvutamisel võetakse arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste ja tõhusa portfellihalduse meetodite mõju;

| e) | kaalutud keskmine tähtaeg (WAM) tähendab keskmist ajavahemikku fondis olevate alusväärtpaberite tähtaja lõpuni, mida kaalutakse iga instrumendi suhtelise osa kajastamiseks, eeldusega, et ujuva intressimääraga instrumendi tähtaeg on ajavahemik, mis jääb järgmise rahaturu intressimäära muutmiseni, mitte ajavahemik väärtpaberi põhisumma tagasimaksmiseni. WAMi kasutatakse praktikas rahaturufondi tundlikkuse mõõtmiseks rahaturu intressimäärade suhtes; |
| --- | --- |

e)

kaalutud keskmine tähtaeg (WAM) tähendab keskmist ajavahemikku fondis olevate alusväärtpaberite tähtaja lõpuni, mida kaalutakse iga instrumendi suhtelise osa kajastamiseks, eeldusega, et ujuva intressimääraga instrumendi tähtaeg on ajavahemik, mis jääb järgmise rahaturu intressimäära muutmiseni, mitte ajavahemik väärtpaberi põhisumma tagasimaksmiseni. WAMi kasutatakse praktikas rahaturufondi tundlikkuse mõõtmiseks rahaturu intressimäärade suhtes;

| f) | Järelejäänud tähtaeg (WAL) tähendab kaalutud keskmist ajavahemikku iga fondis oleva väärtpaberi tähtaja lõpuni, s.t ajavahemik kuni põhisumma täieliku tagasimaksmiseni, olenemata intressist ja allahindlusteta. Erinevalt WAMi arvestusest ei võimalda WALi arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide kohta kasutada intressimäära muutmise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult väärtpaberi osas kehtivat lõpptähtaega. WALi kasutatakse krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem põhisumma lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. WALi kasutatakse ka likviidsusriski piiramiseks; |
| --- | --- |

f)

Järelejäänud tähtaeg (WAL) tähendab kaalutud keskmist ajavahemikku iga fondis oleva väärtpaberi tähtaja lõpuni, s.t ajavahemik kuni põhisumma täieliku tagasimaksmiseni, olenemata intressist ja allahindlusteta. Erinevalt WAMi arvestusest ei võimalda WALi arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide kohta kasutada intressimäära muutmise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult väärtpaberi osas kehtivat lõpptähtaega. WALi kasutatakse krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem põhisumma lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. WALi kasutatakse ka likviidsusriski piiramiseks;

| g) | rahaturuinstrumendid on rahaturul tavaliselt kaubeldavad instrumendid, mis on likviidsed ja mille väärtust saab täpselt mõõta mis tahes ajahetkel; |
| --- | --- |

g)

rahaturuinstrumendid on rahaturul tavaliselt kaubeldavad instrumendid, mis on likviidsed ja mille väärtust saab täpselt mõõta mis tahes ajahetkel;

| h) | fondivalitseja on ettevõtja, kelle igapäevane tegevus on rahaturufondi portfelli haldus.” |
| --- | --- |

h)

fondivalitseja on ettevõtja, kelle igapäevane tegevus on rahaturufondi portfelli haldus.”

Artikkel 2

Üleminekusäte

Riikide keskpangad (RKPd) võivad jätkata statistilise teabe kogumist määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel nende liikmesriigis residentideks olevatelt rahaturufondidelt, mis on identifitseeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) I lisa 1. osa 2. jaoga kuni hiljemalt 31. jaanuarini 2012. Nad teatavad rahaturufondidele oma otsusest käesolevat üleminekusätet kohaldada. RKPd alustavad rahaturufondidelt statistilise teabe kogumist kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikliga 1a hiljemalt 1. veebruaril 2012.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 25. august 2011

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  K(2011) 5090 (lõplik).

2

(3)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.

3

(4)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

4

(5)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.”

5

(6)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.”

6

---

OTSUSED

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/16

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/522/ÜVJP,

2. september 2011,

millega muudetakse otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1).

| (2) | Liit mõistis 18. augustil 2011 kõige karmimalt hukka Bashar Al-Assadi ja tema režiimi poolt oma rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis tõi kaasa paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. Liit on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on jäänud siiski trotslikuks liidu ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutsete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Liit mõistis 18. augustil 2011 kõige karmimalt hukka Bashar Al-Assadi ja tema režiimi poolt oma rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis tõi kaasa paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. Liit on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on jäänud siiski trotslikuks liidu ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutsete suhtes.

| (3) | Sellega seoses on liit otsustanud vastu võtta täiendavad piiravad meetmed Süüria režiimi vastu. |
| --- | --- |

(3)

Sellega seoses on liit otsustanud vastu võtta täiendavad piiravad meetmed Süüria režiimi vastu.

| (4) | Liitu sisenemise piiranguid ning rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist tuleks kohaldada režiimist kasu saavate või seda toetavate täiendavate isikute ja üksuste suhtes, eelkõige nende isikute ja üksuste suhtes, kes režiimi rahastavad või annavad režiimile ja eelkõige julgeolekuaparaadile logistilist toetust või nurjavad jõupingutusi, mida tehakse Süürias eesmärgiga saavutada rahumeelne üleminek demokraatiale. |
| --- | --- |

(4)

Liitu sisenemise piiranguid ning rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist tuleks kohaldada režiimist kasu saavate või seda toetavate täiendavate isikute ja üksuste suhtes, eelkõige nende isikute ja üksuste suhtes, kes režiimi rahastavad või annavad režiimile ja eelkõige julgeolekuaparaadile logistilist toetust või nurjavad jõupingutusi, mida tehakse Süürias eesmärgiga saavutada rahumeelne üleminek demokraatiale.

| (5) | Lisaks tuleks keelata Süüriast toornafta ja naftasaaduste ostmine, importimine või transportimine. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks keelata Süüriast toornafta ja naftasaaduste ostmine, importimine või transportimine.

| (6) | Sellega seoses tuleks märkida, et nõukogu otsustas oma 2. septembri 2011. aasta otsuses 2011/523/EL (2) peatada osaliselt Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu (3), |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses tuleks märkida, et nõukogu otsustas oma 2. septembri 2011. aasta otsuses 2011/523/EL (2) peatada osaliselt Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2011/273/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 2a
  1.   Süüriast on keelatud osta, importida või transportida toornaftat ja naftasaadusi.
  2.   Lõikes 1 osutatud keeluga seoses on keelatud pakkuda otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, sealhulgas tuletisinstrumente, samuti kindlustust ja edasikindlustust.
  3.   Keelatud on teadlikult või tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 osutatud keeldudest kõrvalehoidmine.
  Artikkel 2b
  Artiklis 2a sätestatud keeld ei piira enne 2. septembrit 2011 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist kuni 15. novembrini 2011.”
  „Artikkel 4a
  Lisas nimetatud määratud isikutele või üksustele või mis tahes teistele isikutele või üksustele Süürias, sealhulgas Süüria valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas otsuses käsitletud meetmed.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 2a

1.   Süüriast on keelatud osta, importida või transportida toornaftat ja naftasaadusi.

2.   Lõikes 1 osutatud keeluga seoses on keelatud pakkuda otseselt või kaudselt rahastamist või rahalist abi, sealhulgas tuletisinstrumente, samuti kindlustust ja edasikindlustust.

3.   Keelatud on teadlikult või tahtlikult osaleda tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1 ja 2 osutatud keeldudest kõrvalehoidmine.

Artikkel 2b

Artiklis 2a sätestatud keeld ei piira enne 2. septembrit 2011 sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist kuni 15. novembrini 2011.”

„Artikkel 4a

Lisas nimetatud määratud isikutele või üksustele või mis tahes teistele isikutele või üksustele Süürias, sealhulgas Süüria valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega hüvitata muud sellist liiki nõuet nagu näiteks nõue tasaarvestamise või tagatise kohta, kui nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesolevas otsuses käsitletud meetmed.”

| 2) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.”

| 3) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike suhtes rakendatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omanduses, valduses või kontrolli all.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike suhtes rakendatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omanduses, valduses või kontrolli all.”

| 4) | Artikli 4 lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:






  „e) | vajalikud humanitaartegevuseks, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Süüriast; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 4 lõikele 3 lisatakse järgmised punktid:

„e)

vajalikud humanitaartegevuseks, näiteks abi kohaletoimetamine või abi kohaletoimetamise hõlbustamine, hõlmates nii ravimeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, või välisriigi kodanike evakueerimine Süüriast;

| f) | makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.” |
| --- | --- |

f)

makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.”

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas loetletud isikud ja üksused kantakse otsuse 2011/273/ÜVJP lisas esitatud loetelusse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 2. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.

3

---

LISA

Artiklis 2 osutatud isikud ja üksused

A.   Isikud

| | Nimi | Tuvastamis-andmed
  (sünniaeg ja-koht ...) | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Aleppo kaubandus- ja tööstuskoja president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est.(agrotööstus) president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust. | 2.09.2011 |

Nimi

Tuvastamis-andmed

(sünniaeg ja-koht ...)

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Fares CHEHABI

Aleppo kaubandus- ja tööstuskoja president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskuse tööstuskoja president (Zuhair Ghraiwati Sons). Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras Group’i asutaja (kaubad, kaubandus, töötlemine ja logistika), Homs. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est.(agrotööstus) president. Annab Süüria režiimile majanduslikku toetust.

2.09.2011

B.   Üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, ?tel: 00 963 11 99 62) | Režiimi rahastav majandusüksus. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Režiimi rahastav majandusüksus. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O. Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Tel: (+963) 11 2456777 ja 2218602 |
| Faks: (+963) 11 2237938 ja 2211186 |
| E-post: Publicrelations@reb.sy, |
| Veebileht: www.reb.sy |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Mada Transport

Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, ?tel: 00 963 11 99 62)

Režiimi rahastav majandusüksus.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Holding Cham’i filiaal (Filiale de la Holding Cham)

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Režiimi rahastav majandusüksus.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O. Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Tel: (+963) 11 2456777 ja 2218602

Faks: (+963) 11 2237938 ja 2211186

E-post: Publicrelations@reb.sy,

Veebileht: www.reb.sy

Riigile kuuluv pank, mis annab režiimile rahalist toetust.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. september 2011,

millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine

(2011/523/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. jaanuaril 1977. aastal sõlmisid Euroopa Majandusühendus ja Süüria Araabia Vabariik koostöölepingu (1) („koostööleping”), et edendada igakülgset koostööd lepinguosaliste vaheliste suhete tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(1)

18. jaanuaril 1977. aastal sõlmisid Euroopa Majandusühendus ja Süüria Araabia Vabariik koostöölepingu (1) („koostööleping”), et edendada igakülgset koostööd lepinguosaliste vaheliste suhete tugevdamiseks.

| (2) | Koostööleping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Koostööleping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.

| (3) | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt toetab liit oma suhetes maailmaga eelkõige rahu, turvalisust ning inimõiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete austamist. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt toetab liit oma suhetes maailmaga eelkõige rahu, turvalisust ning inimõiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete austamist.

| (4) | Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõike 1 kohaselt tugineb liidu tegevus rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida ta soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning ÜRO põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõike 1 kohaselt tugineb liidu tegevus rahvusvahelisel areenil põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine, arendamine ja laienemine ning mida ta soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning ÜRO põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine.

| (5) | Alates 2011. aasta märtsist on suureneva majandusliku ja poliitilise rahulolematuse üldisel taustal kasvanud protestid Süüria ametiisikute konkreetsete võimukuritarvituste vastu. Äärealadel alanud tagasihoidlikud protestid on kasvanud ülemaaliseks ülestõusuks. Süüria ametiisikud on vastanud väga vägivaldsel viisil, sealhulgas tulistanud rahumeelseid protestijaid, ning teevad seda jätkuvalt. |
| --- | --- |

(5)

Alates 2011. aasta märtsist on suureneva majandusliku ja poliitilise rahulolematuse üldisel taustal kasvanud protestid Süüria ametiisikute konkreetsete võimukuritarvituste vastu. Äärealadel alanud tagasihoidlikud protestid on kasvanud ülemaaliseks ülestõusuks. Süüria ametiisikud on vastanud väga vägivaldsel viisil, sealhulgas tulistanud rahumeelseid protestijaid, ning teevad seda jätkuvalt.

| (6) | ÜRO inimõiguste ülemkomissar esitas 18. augustil 2011 Süüria Araabia Vabariigis valitsevat inimõiguste olukorda käsitleval inimõiguste nõukogu 17. erakorralisel istungjärgul avalduse, milles ta tuletas meelde oma 18. augusti aruannet, et inimõiguste nõukogu nõudmisel läbiviidud uurimismissioon Süüriasse leidis jälgi, et Süüria julgeoleku- ja sõjaväejõud rikkuvat laialdaselt või süstemaatiliselt inimõigusi, sealhulgas vastutavat nad mõrvade, sunniviisiliste kadumiste, piinamiste, vabadusevõtmiste ja tagakiusamiste eest. Ülemkomissar leidis, et tulenevalt nimetatud tegude ulatusest ja laadist võivad need olla inimsusevastased kuriteod ning ta kutsus julgeolekunõukogu liikmeid tungivalt üles kaaluma Süüria praeguse olukorra esitamist arutamiseks rahvusvahelisele kriminaalkohtule. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO inimõiguste ülemkomissar esitas 18. augustil 2011 Süüria Araabia Vabariigis valitsevat inimõiguste olukorda käsitleval inimõiguste nõukogu 17. erakorralisel istungjärgul avalduse, milles ta tuletas meelde oma 18. augusti aruannet, et inimõiguste nõukogu nõudmisel läbiviidud uurimismissioon Süüriasse leidis jälgi, et Süüria julgeoleku- ja sõjaväejõud rikkuvat laialdaselt või süstemaatiliselt inimõigusi, sealhulgas vastutavat nad mõrvade, sunniviisiliste kadumiste, piinamiste, vabadusevõtmiste ja tagakiusamiste eest. Ülemkomissar leidis, et tulenevalt nimetatud tegude ulatusest ja laadist võivad need olla inimsusevastased kuriteod ning ta kutsus julgeolekunõukogu liikmeid tungivalt üles kaaluma Süüria praeguse olukorra esitamist arutamiseks rahvusvahelisele kriminaalkohtule.

| (7) | Samal päeval mõistis liit hukka Bashar al-Assadi ja tema režiimi poolt rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis oli kaasa toonud paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. Liit on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on siiski eiranud liidu ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutseid. |
| --- | --- |

(7)

Samal päeval mõistis liit hukka Bashar al-Assadi ja tema režiimi poolt rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis oli kaasa toonud paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. Liit on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on siiski eiranud liidu ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutseid.

| (8) | 23. augustil 2011 võttis inimõiguste nõukogu vastu resolutsiooni inimõiguste raske rikkumise kohta Süüria Araabia Vabariigis, milles ta mõistis karmilt hukka inimõiguste jätkuvad rikkumised Süüria ametiisikute poolt, kordas oma üleskutset Süüria ametiisikutele täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, rõhutas väidetavate rahvusvahelise õiguse rikkumiste, sealhulgas inimsusevastaste kuritegudena tõlgendada võidavate tegude rahvusvahelise, läbipaistva, sõltumatu ja kiire uurimise ning süüdlaste karistamise vajadust ning otsustas lähetada sõltumatu rahvusvahelise komisjoni uurima rahvusvaheliste inimõiguste rikkumise juhtumeid Süürias. |
| --- | --- |

(8)

23. augustil 2011 võttis inimõiguste nõukogu vastu resolutsiooni inimõiguste raske rikkumise kohta Süüria Araabia Vabariigis, milles ta mõistis karmilt hukka inimõiguste jätkuvad rikkumised Süüria ametiisikute poolt, kordas oma üleskutset Süüria ametiisikutele täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, rõhutas väidetavate rahvusvahelise õiguse rikkumiste, sealhulgas inimsusevastaste kuritegudena tõlgendada võidavate tegude rahvusvahelise, läbipaistva, sõltumatu ja kiire uurimise ning süüdlaste karistamise vajadust ning otsustas lähetada sõltumatu rahvusvahelise komisjoni uurima rahvusvaheliste inimõiguste rikkumise juhtumeid Süürias.

| (9) | Vastavalt koostöölepingu preambulile soovisid lepinguosalised seda lepingut sõlmides näidata oma ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. Arvestades väljakujunenud olukorda, on liit seisukohal, et praegune olukord Süürias on ilmses vastuolus Süüria ja liidu koostöö aluseks olevate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt koostöölepingu preambulile soovisid lepinguosalised seda lepingut sõlmides näidata oma ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. Arvestades väljakujunenud olukorda, on liit seisukohal, et praegune olukord Süürias on ilmses vastuolus Süüria ja liidu koostöö aluseks olevate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega.

| (10) | Võttes arvesse üldise rahvusvahelise õiguse ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete rikkumisel Süüria poolt toimepandud rikkumiste ülimat raskust, on liit otsustanud võtta Süüria režiimi suhtes täiendavaid piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse üldise rahvusvahelise õiguse ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete rikkumisel Süüria poolt toimepandud rikkumiste ülimat raskust, on liit otsustanud võtta Süüria režiimi suhtes täiendavaid piiravaid meetmeid.

| (11) | Sellega seoses tuleks koostöölepingu kohaldamine osaliselt peatada seni, kuni Süüria ametiisikud lõpetavad inimõiguste süstemaatilised rikkumised ja hakkavad jälle täitma üldist rahvusvahelist õigust ja koostöölepingu aluseks olevaid põhimõtteid. |
| --- | --- |

(11)

Sellega seoses tuleks koostöölepingu kohaldamine osaliselt peatada seni, kuni Süüria ametiisikud lõpetavad inimõiguste süstemaatilised rikkumised ja hakkavad jälle täitma üldist rahvusvahelist õigust ja koostöölepingu aluseks olevaid põhimõtteid.

| (12) | Arvestades, et peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele ja mitte Süüria elanikele, tuleks seda piirata. Arvestades, et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse repressiooniakte, peaks lepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega, |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele ja mitte Süüria elanikele, tuleks seda piirata. Arvestades, et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse repressiooniakte, peaks lepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklite 12, 14 ja 15 kohaldamine peatatakse käesoleva otsuse lisas loetletud meetmete osas.

Artikkel 2

Käesolevast otsusest teatatakse Süüria Araabia Vabariigile.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 2. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud meetmete loetelu

| 1) | Toornafta ja naftasaaduste importimine liitu, kui need






  a) | pärinevad Süüriast või |
| --- | --- | --- |

1)

Toornafta ja naftasaaduste importimine liitu, kui need

a)

pärinevad Süüriast või

| b) | on eksporditud Süüriast; |
| --- | --- |

b)

on eksporditud Süüriast;

| 2) | Toornafta või naftasaaduste ostmine, kui need asuvad Süürias või on pärit Süüriast; |
| --- | --- |

2)

Toornafta või naftasaaduste ostmine, kui need asuvad Süürias või on pärit Süüriast;

| 3) | Toornafta või naftasaaduste transport, kui need on pärit Süüriast või kui neid eksporditakse Süüriast muusse riiki; |
| --- | --- |

3)

Toornafta või naftasaaduste transport, kui need on pärit Süüriast või kui neid eksporditakse Süüriast muusse riiki;

| 4) | Otseselt või kaudselt rahastamise või rahalise abi pakkumine, sealhulgas tuletisinstrumentide, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumine seoses punktidega 1, 2 ja 3, ning |
| --- | --- |

4)

Otseselt või kaudselt rahastamise või rahalise abi pakkumine, sealhulgas tuletisinstrumentide, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumine seoses punktidega 1, 2 ja 3, ning

| 5) | Teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otse või kaudselt rikkuda punktides 1, 2, 3 või 4 nimetatud keelde. |
| --- | --- |

5)

Teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otse või kaudselt rikkuda punktides 1, 2, 3 või 4 nimetatud keelde.

---

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/22

---

KOMISJONI OTSUS,

23. märts 2011,

riigiabi C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1764 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/524/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 4. augusti 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. augustil 2000, teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH 35 % suuruse osatähtsusega investeerimisabi integreeritud puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Kavandatud abi registreeriti numbri N 517/2000 all. |
| --- | --- |

(1)

4. augusti 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 7. augustil 2000, teavitas Saksamaa komisjoni oma kavatsusest anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH 35 % suuruse osatähtsusega investeerimisabi integreeritud puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Kavandatud abi registreeriti numbri N 517/2000 all.

| (2) | Pärast lisateabe saamist võttis komisjon 25. juulil 2001 ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondlikku abi andmist käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (3) (edaspidi „1998. aasta raamprogramm”) alusel vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid 35 % suuruse abi osatähtsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lisateabe saamist võttis komisjon 25. juulil 2001 ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondlikku abi andmist käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi (3) (edaspidi „1998. aasta raamprogramm”) alusel vastu otsuse mitte esitada vastuväiteid 35 % suuruse abi osatähtsuse kohta.

| (3) | Üldkohus tühistas kõnealuse komisjoni otsuse 1. detsembri 2004. aasta otsusega kohtuasjas T-27/02: Kronofrance vs. komisjon (4). |
| --- | --- |

(3)

Üldkohus tühistas kõnealuse komisjoni otsuse 1. detsembri 2004. aasta otsusega kohtuasjas T-27/02: Kronofrance vs. komisjon (4).

| (4) | Seepärast peab komisjon tegema Saksamaa 7. augusti 2000. aasta teate alusel uue otsuse. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peab komisjon tegema Saksamaa 7. augusti 2000. aasta teate alusel uue otsuse.

| (5) | Komisjon küsis 17. detsembri 2004. aasta kirjaga Saksamaalt, kas ta soovib kõnealuse komisjoni otsuse tühistamise tõttu oma 7. augusti 2000 teadet täiendada. Komisjon saatis selle kohta 3. märtsil 2005 meeldetuletuskirja. Saksamaa vastas 23. märtsi 2005. aasta kirjaga, kuid ei esitanud lisateavet. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon küsis 17. detsembri 2004. aasta kirjaga Saksamaalt, kas ta soovib kõnealuse komisjoni otsuse tühistamise tõttu oma 7. augusti 2000 teadet täiendada. Komisjon saatis selle kohta 3. märtsil 2005 meeldetuletuskirja. Saksamaa vastas 23. märtsi 2005. aasta kirjaga, kuid ei esitanud lisateavet.

| (6) | Saksamaa andis kõnealuse abi 2000. aasta veebruaris eeldusel, et komisjon selle heaks kiidab. Pärast komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsust mitte esitada vastuväiteid alustas Saksamaa abi väljamaksmist. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa andis kõnealuse abi 2000. aasta veebruaris eeldusel, et komisjon selle heaks kiidab. Pärast komisjoni 25. juuli 2001. aasta otsust mitte esitada vastuväiteid alustas Saksamaa abi väljamaksmist.

| (7) | 25. juuli 2001. aasta otsuse tühistamisega Üldkohtu poolt taastati otsuse-eelne õiguslik olukord ning järelikult puudus Saksamaal ka komisjoni heakskiit kavandatud abi osatähtsusele (5). Seetõttu kandis komisjon kõnealuse juhtumi ebaseaduslikult antud riigiabi registrisse numbri NN 18/05 all. |
| --- | --- |

(7)

25. juuli 2001. aasta otsuse tühistamisega Üldkohtu poolt taastati otsuse-eelne õiguslik olukord ning järelikult puudus Saksamaal ka komisjoni heakskiit kavandatud abi osatähtsusele (5). Seetõttu kandis komisjon kõnealuse juhtumi ebaseaduslikult antud riigiabi registrisse numbri NN 18/05 all.

| (8) | Komisjon teavitas 20. juuli 2005. aasta kirjaga Saksamaad oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas 20. juuli 2005. aasta kirjaga Saksamaad oma otsusest algatada kõnealuse abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus.

| (9) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse abi kohta märkusi.

| (10) | Komisjon sai märkusi ühelt huvitatud isikult. Ta edastas need Saksamaale ja andis talle ka võimaluse neile vastata; Saksamaa esitas oma märkused 24. oktoobri 2005. aasta ja 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon sai märkusi ühelt huvitatud isikult. Ta edastas need Saksamaale ja andis talle ka võimaluse neile vastata; Saksamaa esitas oma märkused 24. oktoobri 2005. aasta ja 24. jaanuari 2006. aasta kirjaga.

| (11) | Saksamaa taotles 28. veebruari 2006. aasta kirjaga ametliku uurimismenetluse peatamist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artikli 7 lõike 6 kolmanda lause alusel, kuna Saksamaa ja Glunz AG olid esitanud Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas Kronofrance v. komisjon (liidetud kohtuasjad C-75/05 P ja C-80/05 P). |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa taotles 28. veebruari 2006. aasta kirjaga ametliku uurimismenetluse peatamist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (7) artikli 7 lõike 6 kolmanda lause alusel, kuna Saksamaa ja Glunz AG olid esitanud Euroopa Liidu Kohtule apellatsioonkaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas Kronofrance v. komisjon (liidetud kohtuasjad C-75/05 P ja C-80/05 P).

| (12) | Komisjon nõustus 9. märtsi 2006. aasta kirjas ametliku uurimismenetluse peatamisega kuni Euroopa Kohtu otsuse tegemiseni liidetud kohtuasjades C-75/05 P ja C-80/05 P: Saksamaa jt vs. Kronofrance. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon nõustus 9. märtsi 2006. aasta kirjas ametliku uurimismenetluse peatamisega kuni Euroopa Kohtu otsuse tegemiseni liidetud kohtuasjades C-75/05 P ja C-80/05 P: Saksamaa jt vs. Kronofrance.

| (13) | Euroopa Kohus jättis 11. septembri 2008. aasta otsusega (8) Üldkohtu otsuse jõusse. Seejärel jätkus juhtumi C 28/05 ametlik uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Kohus jättis 11. septembri 2008. aasta otsusega (8) Üldkohtu otsuse jõusse. Seejärel jätkus juhtumi C 28/05 ametlik uurimismenetlus.

| (14) | Saksamaa esitas lisateabe 4. augusti 2009. aasta kirjaga ja vastusena komisjoni teabenõudele ka 19. juuli 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa esitas lisateabe 4. augusti 2009. aasta kirjaga ja vastusena komisjoni teabenõudele ka 19. juuli 2010. aasta kirjaga.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   ABIMEEDE

| (15) | 29. veebruaril 2000 otsustas Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investeerimisabi puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Abi kogusumma oli 69 797 988 eurot. |
| --- | --- |

(15)

29. veebruaril 2000 otsustas Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt anda ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investeerimisabi puidutöötlemiskeskuse rajamiseks Nettgausse (Saksi-Anhalt). Abi kogusumma oli 69 797 988 eurot.

| (16) | Vastavalt 4. augusti 2000. aasta teatele anti kõnealune abi toetuse kujul 46 201 868 euro ulatuses vastavalt komisjoni heakskiidetud Saksamaa „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava 28. raamprogrammile (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) (9). See toetus moodustab 23,17 % abikõlblike kulude kogusummast. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt 4. augusti 2000. aasta teatele anti kõnealune abi toetuse kujul 46 201 868 euro ulatuses vastavalt komisjoni heakskiidetud Saksamaa „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” kava 28. raamprogrammile (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) (9). See toetus moodustab 23,17 % abikõlblike kulude kogusummast.

| (17) | Lisaks anti 1999. aasta investeerimistoetuste seaduse (Investitionszulagengesetz) (10) alusel investeerimistoetust, mille komisjon kiitis heaks 23 596 120 euro ulatuses. See investeerimistoetus moodustab 11,83 % abikõlblike investeerimiskulude kogusummast. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks anti 1999. aasta investeerimistoetuste seaduse (Investitionszulagengesetz) (10) alusel investeerimistoetust, mille komisjon kiitis heaks 23 596 120 euro ulatuses. See investeerimistoetus moodustab 11,83 % abikõlblike investeerimiskulude kogusummast.

| (18) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt on ta juba välja maksnud [...] (11) eurot abi vastavalt „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” 28. raamprogrammile ning [...] eurot investeerimisabi. Seega on Saksamaa jõudnud abisaajatele juba välja maksta [...] eurot abi (heakskiidetud 69 797 988 euro suurusest kogusummast). |
| --- | --- |

(18)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt on ta juba välja maksnud [...] (11) eurot abi vastavalt „Piirkondlike majandusstruktuuride edendamise” 28. raamprogrammile ning [...] eurot investeerimisabi. Seega on Saksamaa jõudnud abisaajatele juba välja maksta [...] eurot abi (heakskiidetud 69 797 988 euro suurusest kogusummast).

2.2.   ABISAAJAD

| (19) | Abisaajaid on kaks. |
| --- | --- |

(19)

Abisaajaid on kaks.

| (20) | Üks abisaaja on Hammis (Nordrhein-Westfalen) asuv ettevõte Glunz AG (edaspidi „Glunz”), mis asutati 1932. aastal ja mis kauples tollal puiduga. Alates 1960. aastatest valmistab ja müüb kõnealune ettevõtja vaid puitlaastplaate, keskmise tihedusega puitkiudplaate – MDF-plaate (medium density fibre board), orienteeritud kihtidega plaate – OSB-plaate (oriented strand board) ja vineeri. Abimeetmest teatamise ajal kuulus 96,03 % Glunzi aktsiatest ettevõtjale Tableros De Fibras S.A. (edaspidi „TAFISA”), mis kuulub Portugali kontserni SONAE. |
| --- | --- |

(20)

Üks abisaaja on Hammis (Nordrhein-Westfalen) asuv ettevõte Glunz AG (edaspidi „Glunz”), mis asutati 1932. aastal ja mis kauples tollal puiduga. Alates 1960. aastatest valmistab ja müüb kõnealune ettevõtja vaid puitlaastplaate, keskmise tihedusega puitkiudplaate – MDF-plaate (medium density fibre board), orienteeritud kihtidega plaate – OSB-plaate (oriented strand board) ja vineeri. Abimeetmest teatamise ajal kuulus 96,03 % Glunzi aktsiatest ettevõtjale Tableros De Fibras S.A. (edaspidi „TAFISA”), mis kuulub Portugali kontserni SONAE.

| (21) | Teine abisaaja on täielikult TAFISA omandis olev ettevõtja OSB Deutschland GmbH (edaspidi „OSBD”), mis kuulub Glunziga samasse kontserni, kuna mõlemad äriühingud on TAFISA tütarettevõtjad. OSBD asutati 16. juulil 1999 ning pärast Nettgau investeerimisprojekti lõpetamist hakkas ta valmistama ja müüma OSB-tooteid. |
| --- | --- |

(21)

Teine abisaaja on täielikult TAFISA omandis olev ettevõtja OSB Deutschland GmbH (edaspidi „OSBD”), mis kuulub Glunziga samasse kontserni, kuna mõlemad äriühingud on TAFISA tütarettevõtjad. OSBD asutati 16. juulil 1999 ning pärast Nettgau investeerimisprojekti lõpetamist hakkas ta valmistama ja müüma OSB-tooteid.

2.3.   INVESTEERIMISPROJEKT

| (22) | Investeeringute tegemise koht asub Nettgaus (Saksi-Anhalt), mis on abikõlblik piirkond ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses ning kus abimeetmest teatamise ajal kehtis suurettevõtjatele uute investeeringute toetuseks antava abi 35 % suurune suurim lubatud brutoosatähtsus. |
| --- | --- |

(22)

Investeeringute tegemise koht asub Nettgaus (Saksi-Anhalt), mis on abikõlblik piirkond ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tähenduses ning kus abimeetmest teatamise ajal kehtis suurettevõtjatele uute investeeringute toetuseks antava abi 35 % suurune suurim lubatud brutoosatähtsus.

| (23) | Glunz ja OSBD rajasid kahest omavahel seotud tehasest koosneva integreeritud puidutöötlemiskeskuse maa-alale, mida seni ei oldud tööstuslikul eesmärgil kasutatud. Esimeses tehases, mis kuulub OSBD-le, toodetakse OSB-plaate ja teises, Glunzile kuuluvas tehases puitlaastplaate. Saksamaa sõnul seob mõlema tehase tootmisüksusi omavahel ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Keskjuhatus juhib mõlemat tehast muu hulgas ka turunduse, hangete ja müügi valdkonnas. |
| --- | --- |

(23)

Glunz ja OSBD rajasid kahest omavahel seotud tehasest koosneva integreeritud puidutöötlemiskeskuse maa-alale, mida seni ei oldud tööstuslikul eesmärgil kasutatud. Esimeses tehases, mis kuulub OSBD-le, toodetakse OSB-plaate ja teises, Glunzile kuuluvas tehases puitlaastplaate. Saksamaa sõnul seob mõlema tehase tootmisüksusi omavahel ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Keskjuhatus juhib mõlemat tehast muu hulgas ka turunduse, hangete ja müügi valdkonnas.

| (24) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt annab optimaalse ülesehitusega tehas ja ühine tehniline infrastruktuur Glunzi ja OSBD integreeritud puidutöötlemiskeskusele mitu eelist, millest olulisim on seotud valmistatud puitplaatide töötlemisega. See võimaldab puidusortimendi optimaalset kasutust, tooraine paremat ärakasutamist ja materjali ettevõttesisest taaskasutust. |
| --- | --- |

(24)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt annab optimaalse ülesehitusega tehas ja ühine tehniline infrastruktuur Glunzi ja OSBD integreeritud puidutöötlemiskeskusele mitu eelist, millest olulisim on seotud valmistatud puitplaatide töötlemisega. See võimaldab puidusortimendi optimaalset kasutust, tooraine paremat ärakasutamist ja materjali ettevõttesisest taaskasutust.

| (25) | Vastavalt 7. augusti 2000. aasta teatele anti abi nii OSB-tehasele kui ka puitlaastplaaditehasele. OSB-tehasele ette nähtud abi oli 28,61 miljonit eurot 81,8 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist ja see vastab 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele. Puitlaastplaaditehasele anti 117,6 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist 41,18 miljonit eurot, mis vastab samuti 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt 7. augusti 2000. aasta teatele anti abi nii OSB-tehasele kui ka puitlaastplaaditehasele. OSB-tehasele ette nähtud abi oli 28,61 miljonit eurot 81,8 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist ja see vastab 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele. Puitlaastplaaditehasele anti 117,6 miljoni euro suurusest abikõlblike investeerimiskulude katteks antavast abist 41,18 miljonit eurot, mis vastab samuti 35 % suurusele abi brutoosatähtsusele.

| (26) | Abimeetmest teatamise ajal eeldas Saksamaa, et Nettgau integreeritud puidutöötlemiskeskuses luuakse 355 alalist töökohta, neist 234 puitlaastplaaditehases ja 121 OSB-tehases. Asjaomases abikõlblikus piirkonnas pidi veel loodama 520 kaudset töökohta, millest 33 olid mõeldud olemasolevate töökohtade tagamiseks. Nettgau uus investeerimisprojekt pidi ellu viidama ajavahemikus 2000. aasta jaanuarist kuni 2002. aasta lõpuni ning tootmine pidi algama 2001. aastal. Kahe aastaga pidi tehas täielikult tööle hakkama. |
| --- | --- |

(26)

Abimeetmest teatamise ajal eeldas Saksamaa, et Nettgau integreeritud puidutöötlemiskeskuses luuakse 355 alalist töökohta, neist 234 puitlaastplaaditehases ja 121 OSB-tehases. Asjaomases abikõlblikus piirkonnas pidi veel loodama 520 kaudset töökohta, millest 33 olid mõeldud olemasolevate töökohtade tagamiseks. Nettgau uus investeerimisprojekt pidi ellu viidama ajavahemikus 2000. aasta jaanuarist kuni 2002. aasta lõpuni ning tootmine pidi algama 2001. aastal. Kahe aastaga pidi tehas täielikult tööle hakkama.

| (27) | Uue OSB-tehase 2002. aasta tootmisvõimsuseks prognoositi [...] m3. TAFISA kontserni OSB-toodete toodangu maht oli 1999. aastal [...] m3. |
| --- | --- |

(27)

Uue OSB-tehase 2002. aasta tootmisvõimsuseks prognoositi [...] m3. TAFISA kontserni OSB-toodete toodangu maht oli 1999. aastal [...] m3.

| (28) | Glunzi puitlaastplaatide toodang oli 1999. aastal [...] m3. Saksamaa esitatud teabe kohaselt pidi kogutootmisvõimsus suurenema kuni [...] m3-ni ja seda tänu Nettgau tehase [...] m3 suurusele tootmisvõimsusele. |
| --- | --- |

(28)

Glunzi puitlaastplaatide toodang oli 1999. aastal [...] m3. Saksamaa esitatud teabe kohaselt pidi kogutootmisvõimsus suurenema kuni [...] m3-ni ja seda tänu Nettgau tehase [...] m3 suurusele tootmisvõimsusele.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (29) | 1998. aasta raamprogrammi kohaselt määratakse abi suurim lubatud osatähtsus kindlaks sellise arvutuse teel, mis hõlmab mitme hindamisteguri kohaldamist, sh sellise teguri kasutamist, mis iseloomustab konkurentsiolukorda asjaomases majandussektoris (tegur T) ja millel on neli väärtust: 0,25, 0,5, 0,75 või 1. Väärtusega 1 saab hinnata ainult sellist olukorda, kus asjaomases majandussektoris (NACE klassifikaatori madalaimal tasemel) ei ole tootmisvõimsuse ülejääki (ülevõimsuse kriteerium) ja/või kus asjaomane turg (asjaomase toote või selle asendustoote tähenduses) ei ole suhtelises languses (langeva turu kriteerium). |
| --- | --- |

(29)

1998. aasta raamprogrammi kohaselt määratakse abi suurim lubatud osatähtsus kindlaks sellise arvutuse teel, mis hõlmab mitme hindamisteguri kohaldamist, sh sellise teguri kasutamist, mis iseloomustab konkurentsiolukorda asjaomases majandussektoris (tegur T) ja millel on neli väärtust: 0,25, 0,5, 0,75 või 1. Väärtusega 1 saab hinnata ainult sellist olukorda, kus asjaomases majandussektoris (NACE klassifikaatori madalaimal tasemel) ei ole tootmisvõimsuse ülejääki (ülevõimsuse kriteerium) ja/või kus asjaomane turg (asjaomase toote või selle asendustoote tähenduses) ei ole suhtelises languses (langeva turu kriteerium).

| (30) | Komisjon avaldas oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta kahtlust sellise turu määratluse suhtes, kuhu kuulub OSB-plaat, mistõttu ta ei suutnud konkurentsiteguri T kindlaksmääramisega seoses tuvastada, kas turg on languses või mitte. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon avaldas oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta kahtlust sellise turu määratluse suhtes, kuhu kuulub OSB-plaat, mistõttu ta ei suutnud konkurentsiteguri T kindlaksmääramisega seoses tuvastada, kas turg on languses või mitte.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (31) | Komisjon sai 22. novembril 2005 ühised märkused (12) abisaajate konkurentidelt, kes kuuluvad kontserni KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance S.A.). |
| --- | --- |

(31)

Komisjon sai 22. novembril 2005 ühised märkused (12) abisaajate konkurentidelt, kes kuuluvad kontserni KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance S.A.).

| (32) | Oma märkustes väidavad kontserni KronoGroup liikmed, et asjaomast turgu tuleks piirata OSB-plaadi ja okaspuuvineeriga. Lehtpuuvineer on palju kallim ja seda kasutatakse ennekõike sellistes valdkondades (mööblitööstus ja siseviimistlus), kus OSB-plaati ja okaspuuvineeri üldse või peaaegu üldse ei kasutata. Selle väite toetuseks osutavad nad Jaakko Pöyry uuringule (13) ja Finnish Forest Research Institute’i avaldatud artiklile. |
| --- | --- |

(32)

Oma märkustes väidavad kontserni KronoGroup liikmed, et asjaomast turgu tuleks piirata OSB-plaadi ja okaspuuvineeriga. Lehtpuuvineer on palju kallim ja seda kasutatakse ennekõike sellistes valdkondades (mööblitööstus ja siseviimistlus), kus OSB-plaati ja okaspuuvineeri üldse või peaaegu üldse ei kasutata. Selle väite toetuseks osutavad nad Jaakko Pöyry uuringule (13) ja Finnish Forest Research Institute’i avaldatud artiklile.

| (33) | KronoGroup esitas veel teisigi väiteid, mida võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(33)

KronoGroup esitas veel teisigi väiteid, mida võib kokku võtta järgmiselt.

| (34) | KronoGroup väidab, et languses oleva turu kindlakstegemiseks oleks komisjon pidanud lähtuma 1999. aastale eelnenud perioodi andmetest, kuna need andmed olid juba olemas ajal, mil tehti esialgne heakskiitev otsus (juuli 2001), mille Üldkohus hiljem tühistas. KronoGroup väidab ka, et ajavahemikus 1995–1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine negatiivne kasvumäär –4,626 %. Ta märgib siiski, et ajavahemikus 1994–1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine positiivne kasvumäär 0,456 % (mis oli igal juhul madalam kogu EMP töötleva tööstuse kasvumäärast). |
| --- | --- |

(34)

KronoGroup väidab, et languses oleva turu kindlakstegemiseks oleks komisjon pidanud lähtuma 1999. aastale eelnenud perioodi andmetest, kuna need andmed olid juba olemas ajal, mil tehti esialgne heakskiitev otsus (juuli 2001), mille Üldkohus hiljem tühistas. KronoGroup väidab ka, et ajavahemikus 1995–1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine negatiivne kasvumäär –4,626 %. Ta märgib siiski, et ajavahemikus 1994–1999 oli puitlaastplaadi turu keskmine positiivne kasvumäär 0,456 % (mis oli igal juhul madalam kogu EMP töötleva tööstuse kasvumäärast).

| (35) | KronoGroup väidab, et kogu projekti suhtes ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud eraldi hindama OSB-tehasele ja puilaastplaaditehasele antud abi, kuna mõlemad investeeringud, tootmisüksused ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad. See oleks tähendanud ka mõlema tehase kõikide hindamistegurite eraldi arvutamist. |
| --- | --- |

(35)

KronoGroup väidab, et kogu projekti suhtes ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel oleks komisjon pidanud eraldi hindama OSB-tehasele ja puilaastplaaditehasele antud abi, kuna mõlemad investeeringud, tootmisüksused ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad. See oleks tähendanud ka mõlema tehase kõikide hindamistegurite eraldi arvutamist.

| (36) | KronoGroup lisab, et Nettgau investeerimisprojekti elluviimise ajal sulges Glunz oma puitlaastplaaditehase Sassenburgis (mis asub kõigest 30 km kaugusel, ent teisel liidumaal – Alam-Saksis) (14). Ta tsiteerib ajaleheartiklit, mille kohaselt viidi kogu Sassenburgi tehase personal üle uude Nettgau tehasesse. See on aga vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua uusi töökohti asjaomase piirkonna kohalikele elanikele, mistõttu neid töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel vastavalt 1998. aasta raamprogrammile (mõlemad sõltuvad investeeringu tulemusena loodud töökohtade arvust). |
| --- | --- |

(36)

KronoGroup lisab, et Nettgau investeerimisprojekti elluviimise ajal sulges Glunz oma puitlaastplaaditehase Sassenburgis (mis asub kõigest 30 km kaugusel, ent teisel liidumaal – Alam-Saksis) (14). Ta tsiteerib ajaleheartiklit, mille kohaselt viidi kogu Sassenburgi tehase personal üle uude Nettgau tehasesse. See on aga vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua uusi töökohti asjaomase piirkonna kohalikele elanikele, mistõttu neid töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel vastavalt 1998. aasta raamprogrammile (mõlemad sõltuvad investeeringu tulemusena loodud töökohtade arvust).

| (37) | Lõpuks märgib KronoGroup, et vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2 oleks komisjon pidanud abi ajutiselt tagasi nõudma (ebaseadusliku abi tagastamise korraldus), kuna Glunz ja OSBD said tänu osaliselt väljamakstud abile olulise konkurentsieelise. |
| --- | --- |

(37)

Lõpuks märgib KronoGroup, et vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2 oleks komisjon pidanud abi ajutiselt tagasi nõudma (ebaseadusliku abi tagastamise korraldus), kuna Glunz ja OSBD said tänu osaliselt väljamakstud abile olulise konkurentsieelise.

V.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (38) | Saksamaa märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa märkused võib kokku võtta järgmiselt.

5.1.   MÄRKUSED ASJAOMASE OSB-PLAADI TURU MÄÄRATLUSE KOHTA

| (39) | Saksamaa arvates koosneb asjaomane OSB-plaadi turg OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodetest, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Tegemist ei ole langeva turuga. |
| --- | --- |

(39)

Saksamaa arvates koosneb asjaomane OSB-plaadi turg OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodetest, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Tegemist ei ole langeva turuga.

| (40) | OSB-plaadi kasutusvaldkonnad vineeri asendustootena langevad suures osas kokku okaspuuvineeri peamiste kasutusvaldkondadega. OSB-plaati ei saa siiski selle tehniliste omaduste tõttu kasutada lehtpuuvineeri peamistes kasutusvaldkondades (mööblitööstus, ehitus ja transpordivahendite sisustus). Seega ei vasta OSB liigitamine lehtpuu- ja okaspuuvineeri koguturu alla asjaomaste turgude tegelikele tingimustele. Seda kinnitab ka Jaakko Pöyry koostatud 21. oktoobri 2005. aasta uuring. |
| --- | --- |

(40)

OSB-plaadi kasutusvaldkonnad vineeri asendustootena langevad suures osas kokku okaspuuvineeri peamiste kasutusvaldkondadega. OSB-plaati ei saa siiski selle tehniliste omaduste tõttu kasutada lehtpuuvineeri peamistes kasutusvaldkondades (mööblitööstus, ehitus ja transpordivahendite sisustus). Seega ei vasta OSB liigitamine lehtpuu- ja okaspuuvineeri koguturu alla asjaomaste turgude tegelikele tingimustele. Seda kinnitab ka Jaakko Pöyry koostatud 21. oktoobri 2005. aasta uuring.

| (41) | Jaakko Pöyry hindab OSB-plaadi asenduspotentsiaali eelnimetatud kasutusvaldkondades protsentuaalselt järgmiselt: pakendid 40–60 %; piirded 70–80 %; katusesarikad 70–90 %; aluspõrand 50–80 %; sise- ja välisvooder 70–90 %. |
| --- | --- |

(41)

Jaakko Pöyry hindab OSB-plaadi asenduspotentsiaali eelnimetatud kasutusvaldkondades protsentuaalselt järgmiselt: pakendid 40–60 %; piirded 70–80 %; katusesarikad 70–90 %; aluspõrand 50–80 %; sise- ja välisvooder 70–90 %.

| (42) | OSB-plaadi pealispinna omaduste tõttu ei kasutata seda mööblitööstuses nähtavate osade valmistamiseks. OSB-plaadi pealispind ei ole visuaalselt atraktiivne, kuna seda valmistatakse orienteeritud puidukihtidest (oriented strands), mistõttu jääb see kare ja ebaühtlane. Seepärast ei saa OSB-plaati dekoratiivsetel eesmärkidel katta. OSB-plaat sobib vaid mööbli nähtamatute osade tootmiseks (nt pehme mööbli karkass). Mööbli nähtamatute osade tootmise valdkonnas ei suuda OSB-plaat siiski hinna poolest konkureerida oluliselt odavama vineeriga, mida selles valdkonnas põhiliselt kasutatakse. |
| --- | --- |

(42)

OSB-plaadi pealispinna omaduste tõttu ei kasutata seda mööblitööstuses nähtavate osade valmistamiseks. OSB-plaadi pealispind ei ole visuaalselt atraktiivne, kuna seda valmistatakse orienteeritud puidukihtidest (oriented strands), mistõttu jääb see kare ja ebaühtlane. Seepärast ei saa OSB-plaati dekoratiivsetel eesmärkidel katta. OSB-plaat sobib vaid mööbli nähtamatute osade tootmiseks (nt pehme mööbli karkass). Mööbli nähtamatute osade tootmise valdkonnas ei suuda OSB-plaat siiski hinna poolest konkureerida oluliselt odavama vineeriga, mida selles valdkonnas põhiliselt kasutatakse.

| (43) | Ehituses (raketised) on ülioluline, et betooni valamisel kasutatava raketise materjali pealispind oleks sile. Kuna OSB-plaati toodetakse viisil, millest tulenevalt jääb selle pealispind ebatasane, siis tuleb seda nähtavate betoontarindite valamiseks spetsiaalse kihiga katta, et betoontarindi pealispind jääks sile. Selline töötlemine on kulukas ja tõstab lõpptoote hinda. OSB-plaat suudaks vineeriga konkureerida vaid juhul, kui sellest valmistatud raketis oleks korduvalt kasutatav. Praktilistel põhjustel ei ole see siiski võimalik. Kuna ehitusel on neil plaatidel suur koormus, siis võib see pealispinda kahjustada. Pragunemisega kaasneb oht, et OSB-plaat kõverdub vee ja niiskuse toimel või deformeerub mõnel muul viisil. Seetõttu ei ole kvaliteetselt viimistletud OSB-plaadi korduskasutus võimalik. Lisaks on OSB-plaadi servad ebatasased ja niiskust imavad. Betoontarindi raketise materjal peab aga olema pragunemis- ja paindumiskindel. Sellest tulenevalt ei vasta OSB-plaat ehitustööstuses raketise materjalidele kehtestatud nõuetele. Seevastu sobib okaspuuvineer oma madala hinna ja sileda pealispinna poolest hästi kõnealuseks otstarbeks, mida tõendavad ka selle tegelikud tarbimismahud raketiste tegemisel. |
| --- | --- |

(43)

Ehituses (raketised) on ülioluline, et betooni valamisel kasutatava raketise materjali pealispind oleks sile. Kuna OSB-plaati toodetakse viisil, millest tulenevalt jääb selle pealispind ebatasane, siis tuleb seda nähtavate betoontarindite valamiseks spetsiaalse kihiga katta, et betoontarindi pealispind jääks sile. Selline töötlemine on kulukas ja tõstab lõpptoote hinda. OSB-plaat suudaks vineeriga konkureerida vaid juhul, kui sellest valmistatud raketis oleks korduvalt kasutatav. Praktilistel põhjustel ei ole see siiski võimalik. Kuna ehitusel on neil plaatidel suur koormus, siis võib see pealispinda kahjustada. Pragunemisega kaasneb oht, et OSB-plaat kõverdub vee ja niiskuse toimel või deformeerub mõnel muul viisil. Seetõttu ei ole kvaliteetselt viimistletud OSB-plaadi korduskasutus võimalik. Lisaks on OSB-plaadi servad ebatasased ja niiskust imavad. Betoontarindi raketise materjal peab aga olema pragunemis- ja paindumiskindel. Sellest tulenevalt ei vasta OSB-plaat ehitustööstuses raketise materjalidele kehtestatud nõuetele. Seevastu sobib okaspuuvineer oma madala hinna ja sileda pealispinna poolest hästi kõnealuseks otstarbeks, mida tõendavad ka selle tegelikud tarbimismahud raketiste tegemisel.

| (44) | Sile pealispind on oluline ka transpordivahendite tootmises ning seetõttu tuleb seal kasutatavaid plaate sageli spetsiaalse kihiga katta. OSB-plaadi katmine ei pruugi ilmtingimata olla praktiline mitmel põhjusel. Isegi kui OSB-plaati katta näiteks melamiinpaberiga, tuleneb selle ebatasasest pealispinnast kattekihi pragunemise oht. Tõstukiga laadimisel avaldatakse plaatide pealispinna teatavatele kohtadele survet. Sellisel juhul on oht, et niisketes või märgades oludes imbub vesi plaati, mille tulemusena võib plaat deformeeruda või kõverduda. Vastupidavat kattekihti saab tagada vaid kuluka viimistlemise tulemusena. OSB-plaadi pealispind ei ole piisavalt koormus- ja survekindel, et seda saaks kasutada transpordivaldkonnas, erinevalt lehtpuuvineerist, mis on tänu oma eriti tugevale pealispinnale suhteliselt kriimustus- ja koormuskindel. |
| --- | --- |

(44)

Sile pealispind on oluline ka transpordivahendite tootmises ning seetõttu tuleb seal kasutatavaid plaate sageli spetsiaalse kihiga katta. OSB-plaadi katmine ei pruugi ilmtingimata olla praktiline mitmel põhjusel. Isegi kui OSB-plaati katta näiteks melamiinpaberiga, tuleneb selle ebatasasest pealispinnast kattekihi pragunemise oht. Tõstukiga laadimisel avaldatakse plaatide pealispinna teatavatele kohtadele survet. Sellisel juhul on oht, et niisketes või märgades oludes imbub vesi plaati, mille tulemusena võib plaat deformeeruda või kõverduda. Vastupidavat kattekihti saab tagada vaid kuluka viimistlemise tulemusena. OSB-plaadi pealispind ei ole piisavalt koormus- ja survekindel, et seda saaks kasutada transpordivaldkonnas, erinevalt lehtpuuvineerist, mis on tänu oma eriti tugevale pealispinnale suhteliselt kriimustus- ja koormuskindel.

| (45) | OSB-plaadi asendatavus ühelt poolt okaspuuvineeri ja teiselt poolt lehtpuuvineeriga taandub peaasjalikult selle tehnilistele omadustele, kasutusvõimalustele ja hinna erinevusele lehtpuuvineeri hinnast. Kuigi lehtpuuvineer on kõikide tehniliste omaduste poolest parem nii okaspuuvineerist kui ka OSB-plaadist, ei ole see siiski konkurentsivõimeline neis kasutusvaldkondades, kus domineerivad OSB-plaat ja okaspuuvineer, ja seda hinnaerinevuse tõttu ühest küljest lehtpuuvineeri ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri vahel. Järelikult on ekslik arvata, et OSB-plaati saab asendada igat sorti vineeriga, sh lehtpuuvineeriga. |
| --- | --- |

(45)

OSB-plaadi asendatavus ühelt poolt okaspuuvineeri ja teiselt poolt lehtpuuvineeriga taandub peaasjalikult selle tehnilistele omadustele, kasutusvõimalustele ja hinna erinevusele lehtpuuvineeri hinnast. Kuigi lehtpuuvineer on kõikide tehniliste omaduste poolest parem nii okaspuuvineerist kui ka OSB-plaadist, ei ole see siiski konkurentsivõimeline neis kasutusvaldkondades, kus domineerivad OSB-plaat ja okaspuuvineer, ja seda hinnaerinevuse tõttu ühest küljest lehtpuuvineeri ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri vahel. Järelikult on ekslik arvata, et OSB-plaati saab asendada igat sorti vineeriga, sh lehtpuuvineeriga.

| (46) | Omavahel kattuvad suures osas ühest küljest OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendite, piirete, katusesarikate, aluspõranda ning sise- ja välisvoodri turg ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turg. Mõlema turu määratlused ei kattu vaid ehituse (raketised) puhul. Selle jaoks on OSB-plaat sobimatu, samal ajal kui okaspuuvineer sobib selleks väga hästi ja seda tegelikult selles valdkonnas ka kasutatakse. Sisuliselt järeldub eeltoodust, et lehtpuuvineeri ei saa mingil juhul pidada OSB-plaadi turule kuuluvaks tooteks. |
| --- | --- |

(46)

Omavahel kattuvad suures osas ühest küljest OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendite, piirete, katusesarikate, aluspõranda ning sise- ja välisvoodri turg ning teisest küljest OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turg. Mõlema turu määratlused ei kattu vaid ehituse (raketised) puhul. Selle jaoks on OSB-plaat sobimatu, samal ajal kui okaspuuvineer sobib selleks väga hästi ja seda tegelikult selles valdkonnas ka kasutatakse. Sisuliselt järeldub eeltoodust, et lehtpuuvineeri ei saa mingil juhul pidada OSB-plaadi turule kuuluvaks tooteks.

5.2.   MÄRKUSED PUITLAASTPLAADI TURU ARENGU KOHTA

| (47) | Saksamaa leiab, et puitlaastplaadi turu konkurentsitegur peaks olema 1. Seda turgu ei tohiks pidada langevaks, kuna see näitab tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa leiab, et puitlaastplaadi turu konkurentsitegur peaks olema 1. Seda turgu ei tohiks pidada langevaks, kuna see näitab tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses.

| (48) | Saksamaa esitas selle väite toetuseks professor Stefan Collignoni (Harvardi ülikool, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) uuringu, mille kohaselt oli ajavahemikus 1972–2003 puitlaastplaadi turu pikaajaline kasv 36 % kiirem kui töötleva tööstuse kasv tervikuna. Saksamaa arvates ei saa puitlaastplaadi turu pikaajalist tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses arvesse võttes pidada seda langevaks turuks. |
| --- | --- |

(48)

Saksamaa esitas selle väite toetuseks professor Stefan Collignoni (Harvardi ülikool, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) uuringu, mille kohaselt oli ajavahemikus 1972–2003 puitlaastplaadi turu pikaajaline kasv 36 % kiirem kui töötleva tööstuse kasv tervikuna. Saksamaa arvates ei saa puitlaastplaadi turu pikaajalist tugevat kasvutrendi 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses arvesse võttes pidada seda langevaks turuks.

5.3.   MÄRKUSED ABI OSATÄHTSUSE JAOTAMISE KOHTA ERI PROJEKTIOSADE VAHEL

| (49) | Juhul kui komisjon peaks siiski leidma, et konkurentsitegur T on puitlaastplaadi turu puhul 0,75 ja OSB-plaadi turu puhul 1, tuleb Saksamaa arvates kindlaks määrata kogu Nettgau projekti suhtes kohaldatav ühtne abi osatähtsus, lähtudes mõlema tootmisüksuse, st OSB-plaadi ja puitlaastplaadi toodanguga seotud brutokasumist. |
| --- | --- |

(49)

Juhul kui komisjon peaks siiski leidma, et konkurentsitegur T on puitlaastplaadi turu puhul 0,75 ja OSB-plaadi turu puhul 1, tuleb Saksamaa arvates kindlaks määrata kogu Nettgau projekti suhtes kohaldatav ühtne abi osatähtsus, lähtudes mõlema tootmisüksuse, st OSB-plaadi ja puitlaastplaadi toodanguga seotud brutokasumist.

| (50) | Brutokasum on summa, mille toode annab ettevõtja püsikulude katmiseks ja netokasumi saavutamiseks. Brutokasum on tootega otseselt seotud tulude ja muutuvkulude vahe. |
| --- | --- |

(50)

Brutokasum on summa, mille toode annab ettevõtja püsikulude katmiseks ja netokasumi saavutamiseks. Brutokasum on tootega otseselt seotud tulude ja muutuvkulude vahe.

| (51) | Kui lähtuda brutokasumist, siis tuleb abi osatähtsus jaotada Nettgau investeerimisprojekti eri osade vahel vastavalt OSB-plaadi ja puitlaastplaadi kui toodete tegelikule panusele põhitegevusest saadavasse kasumisse. |
| --- | --- |

(51)

Kui lähtuda brutokasumist, siis tuleb abi osatähtsus jaotada Nettgau investeerimisprojekti eri osade vahel vastavalt OSB-plaadi ja puitlaastplaadi kui toodete tegelikule panusele põhitegevusest saadavasse kasumisse.

5.4.   MÄRKUSED KRONOGROUPI ÜLEJÄÄNUD VÄIDETE KOHTA

| (52) | Saksamaa arvates oleks abimeetme hindamisel tulnud lähtuda asjaoludest, mis olid teada 7. augustil 2000, s.o meetmest teatamise ajal. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa arvates oleks abimeetme hindamisel tulnud lähtuda asjaoludest, mis olid teada 7. augustil 2000, s.o meetmest teatamise ajal.

| (53) | Saksamaa väitel tuleneb see nõue 1998. aasta raamprogrammi tõlgendusest. Seoses sellega osutab Saksamaa 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1, kus on sätestatud, et abi suurim lubatud osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi ülemmäära alusel, mis kehtib abimeetmest teatamise ajal. Lisaks tuleb vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 hinnata turuosa enne abitaotluse esitamist. 1998. aasta raamprogrammi lisa jaos „Järelkontroll” on sätestatud komisjoni võimalus kontrollida tagantjärele abimeetmest teatamisel esitatud teabe õigsust. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa väitel tuleneb see nõue 1998. aasta raamprogrammi tõlgendusest. Seoses sellega osutab Saksamaa 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1, kus on sätestatud, et abi suurim lubatud osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi ülemmäära alusel, mis kehtib abimeetmest teatamise ajal. Lisaks tuleb vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 hinnata turuosa enne abitaotluse esitamist. 1998. aasta raamprogrammi lisa jaos „Järelkontroll” on sätestatud komisjoni võimalus kontrollida tagantjärele abimeetmest teatamisel esitatud teabe õigsust.

| (54) | Saksamaa lisab, et abimeetmest teatamise ajal puudusid andmed 1999. aasta nähtava tarbimise kohta. 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.8 nõutud nähtava tarbimise viimase viie aasta keskmise kasvumäära kindlakstegemiseks on igal juhul vaja viimase kuue, mitte, nagu märgib KronoGroup, viie aasta nähtava tarbimise andmeid. See tuleneb asjaolust, et asjaomase aasta kasvumäär saadakse kahe järjestikuse aasta nähtava tarbimise võrdluse tulemusena. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa lisab, et abimeetmest teatamise ajal puudusid andmed 1999. aasta nähtava tarbimise kohta. 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.8 nõutud nähtava tarbimise viimase viie aasta keskmise kasvumäära kindlakstegemiseks on igal juhul vaja viimase kuue, mitte, nagu märgib KronoGroup, viie aasta nähtava tarbimise andmeid. See tuleneb asjaolust, et asjaomase aasta kasvumäär saadakse kahe järjestikuse aasta nähtava tarbimise võrdluse tulemusena.

| (55) | Seoses väidetava töökohtade üleviimisega kinnitas Saksamaa Sassenburgi tehase sulgemist. Saksamaa sõnul oli Sassenburgi tehas Glunzi vanim puitlaastplaaditehas ning töötas märkimisväärse kahjumiga. Seega ei olnud tehasel enam võimalust oma tegevust jätkata ning see tuli sulgeda Nettgau uuest investeerimisprojektist olenemata. [...] töölist, kes enne töötasid Sassenburgis, viidi üle Nettgausse (moodustades [...] % sealsest tööjõust). |
| --- | --- |

(55)

Seoses väidetava töökohtade üleviimisega kinnitas Saksamaa Sassenburgi tehase sulgemist. Saksamaa sõnul oli Sassenburgi tehas Glunzi vanim puitlaastplaaditehas ning töötas märkimisväärse kahjumiga. Seega ei olnud tehasel enam võimalust oma tegevust jätkata ning see tuli sulgeda Nettgau uuest investeerimisprojektist olenemata. [...] töölist, kes enne töötasid Sassenburgis, viidi üle Nettgausse (moodustades [...] % sealsest tööjõust).

| (56) | Oma vastuväidetes KronoGroupi märkustele leiab Saksamaa, et 1998. aasta raamprogramm nõuab üksnes seda, et uued töökohad loodaks asjaomases piirkonnas, ja mitte seda, et need töökohad tuleks täita sellest piirkonnast pärit töötajatega. Põhieesmärk on toetada asjaomase abikõlbliku piirkonna arengut. |
| --- | --- |

(56)

Oma vastuväidetes KronoGroupi märkustele leiab Saksamaa, et 1998. aasta raamprogramm nõuab üksnes seda, et uued töökohad loodaks asjaomases piirkonnas, ja mitte seda, et need töökohad tuleks täita sellest piirkonnast pärit töötajatega. Põhieesmärk on toetada asjaomase abikõlbliku piirkonna arengut.

| (57) | Saksamaa sõnul viidi Sassenburgist Nettgausse üle ka osa masinatest, mida ei ole siiski arvestatud projekti abikõlblike kulude hulka, mistõttu pole ka nende üleviimine abi andmise seisukohast asjakohane. Kuna masinate arvestuslik väärtus on umbes [...] eurot, siis moodustavad need igal juhul väga väikese osa kogu investeerimisprojektist. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa sõnul viidi Sassenburgist Nettgausse üle ka osa masinatest, mida ei ole siiski arvestatud projekti abikõlblike kulude hulka, mistõttu pole ka nende üleviimine abi andmise seisukohast asjakohane. Kuna masinate arvestuslik väärtus on umbes [...] eurot, siis moodustavad need igal juhul väga väikese osa kogu investeerimisprojektist.

VI.   ABI HINDAMINE

| (58) | Abi hindamisel tuleb lähtuda neist asjaoludest, arvandmetest ja olukordadest, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000. Kuna algse teatamise ja käesoleva otsuse tegemise vahepeal on aeg edasi läinud, siis pole välistatud, et olukord on muutunud, turg edasi arenenud ja projektiga seotud asjaolud välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Ometi ei saa komisjon seda oma hinnangus arvestada. Komisjon peab tegema otsuse põhimõtteliselt enne investeeringu tegelikku tegemist, tuginedes tulevikuväljavaadetele ja turuandmetele. Kui mõni aasta hiljem selgub, et näiteks turu areng on olnud teistsugune, ei ole abi osatähtsust võimalik siiski tagantjärele muuta. Ehkki komisjon peab tegema otsuse rohkem kui kümme aastat hiljem pärast abimeetmest teatamist, peab ta oma hinnangus igal juhul tuginema asjaoludele ja olukordadele, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal, ja mitte hilisemale teabele. |
| --- | --- |

(58)

Abi hindamisel tuleb lähtuda neist asjaoludest, arvandmetest ja olukordadest, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000. Kuna algse teatamise ja käesoleva otsuse tegemise vahepeal on aeg edasi läinud, siis pole välistatud, et olukord on muutunud, turg edasi arenenud ja projektiga seotud asjaolud välja kujunenud teisiti, kui algselt kavandati. Ometi ei saa komisjon seda oma hinnangus arvestada. Komisjon peab tegema otsuse põhimõtteliselt enne investeeringu tegelikku tegemist, tuginedes tulevikuväljavaadetele ja turuandmetele. Kui mõni aasta hiljem selgub, et näiteks turu areng on olnud teistsugune, ei ole abi osatähtsust võimalik siiski tagantjärele muuta. Ehkki komisjon peab tegema otsuse rohkem kui kümme aastat hiljem pärast abimeetmest teatamist, peab ta oma hinnangus igal juhul tuginema asjaoludele ja olukordadele, mis olid teada abimeetmest teatamise ajal, ja mitte hilisemale teabele.

6.1.   ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 KOHASE ABI OLEMASOLU

| (59) | Kõnealune abi anti liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkt 2.1). Abiga anti Glunzile ja OSBD-le eelis, kuna vastasel juhul oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna asjaomaseid puitplaate transporditakse märkimisväärses koguses muudesse riikidesse, eksisteerib asjaomases puidutööstussektoris rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võib mõlemale ettevõtjale antud rahaline eelis moonutada konkurentsi viisil, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on Glunz AG-le ja OSBD-le antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Kõnealune abi anti liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkt 2.1). Abiga anti Glunzile ja OSBD-le eelis, kuna vastasel juhul oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu kulud ise. Kuna asjaomaseid puitplaate transporditakse märkimisväärses koguses muudesse riikidesse, eksisteerib asjaomases puidutööstussektoris rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võib mõlemale ettevõtjale antud rahaline eelis moonutada konkurentsi viisil, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on Glunz AG-le ja OSBD-le antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   TEATAMISKOHUSTUS

| (60) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid teatama kõikidest abimeetmetest enne nende võtmist. Kavandatud abi anti kahe regionaalabi kava alusel, mille komisjon oli juba heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(60)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peavad liikmesriigid teatama kõikidest abimeetmetest enne nende võtmist. Kavandatud abi anti kahe regionaalabi kava alusel, mille komisjon oli juba heaks kiitnud.

| (61) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile ei kuulu heakskiidetud abikavade kohaldamisalasse siiski suurtele investeerimisprojektidele ette nähtud abi osatähtsus, kui asjaomane abi ületab teatava künnise. |
| --- | --- |

(61)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile ei kuulu heakskiidetud abikavade kohaldamisalasse siiski suurtele investeerimisprojektidele ette nähtud abi osatähtsus, kui asjaomane abi ületab teatava künnise.

| (62) | Kavandatud abi kogusumma oli 69 797 988 eurot. Kui eeldada, et abi on seotud vaid ühe investeerimisprojektiga, siis on 1998. aasta raamprogrammi punkti 2.1 alapunkti ii kohane teatamiskohustus täidetud, kuna abi kogusumma ületab 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(62)

Kavandatud abi kogusumma oli 69 797 988 eurot. Kui eeldada, et abi on seotud vaid ühe investeerimisprojektiga, siis on 1998. aasta raamprogrammi punkti 2.1 alapunkti ii kohane teatamiskohustus täidetud, kuna abi kogusumma ületab 50 miljonit eurot.

| (63) | Nagu selgub käesoleva otsuse punktist 2.3, kirjeldas Saksamaa oma teates üksikasjalikult, et abi antakse ainult ühele investeerimisprojektile. |
| --- | --- |

(63)

Nagu selgub käesoleva otsuse punktist 2.3, kirjeldas Saksamaa oma teates üksikasjalikult, et abi antakse ainult ühele investeerimisprojektile.

| (64) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.2 teisele lõigule ei tohi investeerimisprojekti jagada kunstlikult osadeks, et hoiduda kõrvale teatamiskohustusest. Käesoleval juhul ei ole seda tehtud. Isegi kui eeldada, et tegu on kahe eraldi investeerimisprojektiga, tuleks investeerimisabi andmisest Glunzi tehasele ja OSBD tehasele ikkagi teatada. |
| --- | --- |

(64)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.2 teisele lõigule ei tohi investeerimisprojekti jagada kunstlikult osadeks, et hoiduda kõrvale teatamiskohustusest. Käesoleval juhul ei ole seda tehtud. Isegi kui eeldada, et tegu on kahe eraldi investeerimisprojektiga, tuleks investeerimisabi andmisest Glunzi tehasele ja OSBD tehasele ikkagi teatada.

| (65) | Komisjon järeldab seega, et abist tuleb teatada ja seda tuleb hinnata vastavalt 1998. aasta raamprogrammile. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon järeldab seega, et abist tuleb teatada ja seda tuleb hinnata vastavalt 1998. aasta raamprogrammile.

6.3.   KOLM 1998. AASTA RAAMPROGRAMMI KOHAST HINDAMISKRITEERIUMI

| (66) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomase abiandmisettepanekuga seotud abi suurima lubatud osatähtsuse kindlaksmääramiseks välja selgitama abi suurima osatähtsuse (regionaalabi ülemmäär), mida võib asjaomase abikõlbliku piirkonna ettevõtja saada vastavalt teatamise ajal kehtivatele heakskiidetud regionaalabi kavadele. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomase abiandmisettepanekuga seotud abi suurima lubatud osatähtsuse kindlaksmääramiseks välja selgitama abi suurima osatähtsuse (regionaalabi ülemmäär), mida võib asjaomase abikõlbliku piirkonna ettevõtja saada vastavalt teatamise ajal kehtivatele heakskiidetud regionaalabi kavadele.

| (67) | Kuna abist teatati 7. augustil 2000, siis tuleb kohaldada 2000.–2006. aasta regionaalabi kaarti (16). Nettgau (Saksi-Anhalt) on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a piirkond, mille regionaalabi ülemmäär oli teatamise ajal 35 % brutotoetusekvivalendist. Komisjon märgib, et kavandatud abi osatähtsus 35 % brutotoetusekvivalendist ei ületa kohaldatavat regionaalabi ülemmäära. |
| --- | --- |

(67)

Kuna abist teatati 7. augustil 2000, siis tuleb kohaldada 2000.–2006. aasta regionaalabi kaarti (16). Nettgau (Saksi-Anhalt) on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a piirkond, mille regionaalabi ülemmäär oli teatamise ajal 35 % brutotoetusekvivalendist. Komisjon märgib, et kavandatud abi osatähtsus 35 % brutotoetusekvivalendist ei ületa kohaldatavat regionaalabi ülemmäära.

| (68) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomasele projektile antava abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks kohaldama 35 % suuruse protsendimäära suhtes kolme korrigeerimistegurit: konkurentsitegurit (T), kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit (I) ja piirkonnale avaldatava mõju tegurit (M). |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammile peab komisjon asjaomasele projektile antava abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks kohaldama 35 % suuruse protsendimäära suhtes kolme korrigeerimistegurit: konkurentsitegurit (T), kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit (I) ja piirkonnale avaldatava mõju tegurit (M).

| (69) | Eespool väidab KronoGroup, et komisjon oleks pidanud kogu projekti ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel hindama OSB tehasele ja puitlaastplaaditehasele antud abi eraldi, kuna mõlemad investeeringud ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad. |
| --- | --- |

(69)

Eespool väidab KronoGroup, et komisjon oleks pidanud kogu projekti ühtse abi osatähtsuse kohaldamise asemel hindama OSB tehasele ja puitlaastplaaditehasele antud abi eraldi, kuna mõlemad investeeringud ja tooteturud on üksteisest selgelt eristatavad.

| (70) | Selle kohta väidab komisjon, et 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.2 sätestatud mõiste „investeerimisprojekt” all on mõeldud põhikapitali tehtavat alginvesteeringut seoses uue tootmisüksuse rajamise või olemasoleva laiendamisega või sellise tegevuse alustamisega, mille tulemusel valmib täiesti uus toode või millega muudetakse põhjalikult olemasoleva tootmisüksuse tootmismenetlust. |
| --- | --- |

(70)

Selle kohta väidab komisjon, et 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.2 sätestatud mõiste „investeerimisprojekt” all on mõeldud põhikapitali tehtavat alginvesteeringut seoses uue tootmisüksuse rajamise või olemasoleva laiendamisega või sellise tegevuse alustamisega, mille tulemusel valmib täiesti uus toode või millega muudetakse põhjalikult olemasoleva tootmisüksuse tootmismenetlust.

| (71) | Saksamaa esitas põhjalikud väited selle kohta, kuivõrd seotud on omavahel need kaks tehast, mille rajasid samasse kohta kaks ühte kontserni kuuluvat ettevõtjat. Mõlema tehase tootmisüksust seob ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Pealegi juhib mõlemat tehast, sh turundust, hankeid ja müüki, keskjuhatus. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa esitas põhjalikud väited selle kohta, kuivõrd seotud on omavahel need kaks tehast, mille rajasid samasse kohta kaks ühte kontserni kuuluvat ettevõtjat. Mõlema tehase tootmisüksust seob ühine tehniline infrastruktuur. OSB-plaatide ja puitlaastplaatide töötlemiseks ja viimistlemiseks kasutatakse samu lihvimis-, lamineerimis- ning keelte ja soonte tegemise masinaid. Saksamaa väidab ka, et OSB-plaatide töötlemisel saadud laaste kasutatakse kõrvalasuvas puitlaastplaaditehases. Pealegi juhib mõlemat tehast, sh turundust, hankeid ja müüki, keskjuhatus.

| (72) | Kuna kaks ühte ja samasse kohta rajatud tehast on omavahel tihedalt seotud nii tehniliselt, funktsionaalselt kui ka halduslikult, siis moodustavad OSB-tehasesse ja puitlaastplaaditehasesse tehtud investeeringud üheainsa investeerimisprojekti, st investeeringu tootmisüksuse rajamiseks. Seega arvutatakse abi suurim lubatud osatähtsus kogu investeerimisprojekti kohta. |
| --- | --- |

(72)

Kuna kaks ühte ja samasse kohta rajatud tehast on omavahel tihedalt seotud nii tehniliselt, funktsionaalselt kui ka halduslikult, siis moodustavad OSB-tehasesse ja puitlaastplaaditehasesse tehtud investeeringud üheainsa investeerimisprojekti, st investeeringu tootmisüksuse rajamiseks. Seega arvutatakse abi suurim lubatud osatähtsus kogu investeerimisprojekti kohta.

6.3.1.   KONKURENTSITEGUR (T)

6.3.1.1.   
  Asjaomased sätted

| (73) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.2 kaasneb struktuurilise ülevõimsusega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele abi andmisega eriti suur konkurentsi moonutamise oht. Mis tahes tootmisvõimsuse suurendamine, mida ei korvata võimsuse vähendamisega muul alal, üksnes süvendab struktuurilisest ülevõimsusest tingitud probleemi. Komisjoni arvates suurendab teatatud projekt tootmisvõimsust siseturul. Järelikult tuleb konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks uurida, kas projekt viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris/allsektoris. |
| --- | --- |

(73)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.2 kaasneb struktuurilise ülevõimsusega sektorites tegutsevatele ettevõtjatele abi andmisega eriti suur konkurentsi moonutamise oht. Mis tahes tootmisvõimsuse suurendamine, mida ei korvata võimsuse vähendamisega muul alal, üksnes süvendab struktuurilisest ülevõimsusest tingitud probleemi. Komisjoni arvates suurendab teatatud projekt tootmisvõimsust siseturul. Järelikult tuleb konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks uurida, kas projekt viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris/allsektoris.

| (74) | Kui tootmisvõimsuse rakendamise kohta on piisavalt andmeid, peab komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.3 konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks välja selgitama vaid selle, kas asjaomases sektoris/allsektoris eksisteerib struktuuriline/suur ülevõimsus. |
| --- | --- |

(74)

Kui tootmisvõimsuse rakendamise kohta on piisavalt andmeid, peab komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.3 konkurentsiteguri kindlaksmääramiseks välja selgitama vaid selle, kas asjaomases sektoris/allsektoris eksisteerib struktuuriline/suur ülevõimsus.

| (75) | 1998. aasta raamprogrammi punkti 3.4 kohaselt peab komisjon üksnes piisavate tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete puudumise korral kindlaks tegema, kas investeering tehakse langeval turul. Vastavalt Üldkohtu otsusele T-27/02 kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleks 1998. aasta raamprogrammi punkte 3.4 ja 3.10 tõlgendada siiski nii, et juhul kui asjaomase sektori tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete põhjal ei saa teha positiivset otsust struktuurilise ülevõimsuse olemasolu kohta, siis peab komisjon kindlaks tegema, kas asjaomane turg on languses või mitte. Euroopa Kohus jättis oma kohtuotsusega kohtuasjas Saksamaa jt vs. Kronofrance Üldkohtu otsuse jõusse. |
| --- | --- |

(75)

1998. aasta raamprogrammi punkti 3.4 kohaselt peab komisjon üksnes piisavate tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete puudumise korral kindlaks tegema, kas investeering tehakse langeval turul. Vastavalt Üldkohtu otsusele T-27/02 kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleks 1998. aasta raamprogrammi punkte 3.4 ja 3.10 tõlgendada siiski nii, et juhul kui asjaomase sektori tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevate andmete põhjal ei saa teha positiivset otsust struktuurilise ülevõimsuse olemasolu kohta, siis peab komisjon kindlaks tegema, kas asjaomane turg on languses või mitte. Euroopa Kohus jättis oma kohtuotsusega kohtuasjas Saksamaa jt vs. Kronofrance Üldkohtu otsuse jõusse.

| (76) | Seega tuleb komisjonil ennekõike kindlaks teha, kas tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed on piisavad. Juhul kui andmed ei ole piisavad või kui nende põhjal selgub, et asjaomane sektor ei kannata struktuurilise ülevõimsuse all, teeb komisjon nähtava tarbimise andmete alusel kindlaks, kas tegu on langeva turuga. Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 peab komisjon ühtlasi ka välja selgitama, kas abisaajate turuosa oli 40 % juba enne abitaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(76)

Seega tuleb komisjonil ennekõike kindlaks teha, kas tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad andmed on piisavad. Juhul kui andmed ei ole piisavad või kui nende põhjal selgub, et asjaomane sektor ei kannata struktuurilise ülevõimsuse all, teeb komisjon nähtava tarbimise andmete alusel kindlaks, kas tegu on langeva turuga. Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 peab komisjon ühtlasi ka välja selgitama, kas abisaajate turuosa oli 40 % juba enne abitaotluse esitamist.

| (77) | Tootmisvõimsuse rakendamise kindlakstegemisel tuleb kohaldada madalaimat NACE klassifikaatori taset. Selleks et komisjon saaks välja selgitada, kas turg on languses ning kas turuosa ülemmäär on ületatud, tuleb tal määratleda investeerimisprojektiga seotud toote või toodete asjaomane turg. |
| --- | --- |

(77)

Tootmisvõimsuse rakendamise kindlakstegemisel tuleb kohaldada madalaimat NACE klassifikaatori taset. Selleks et komisjon saaks välja selgitada, kas turg on languses ning kas turuosa ülemmäär on ületatud, tuleb tal määratleda investeerimisprojektiga seotud toote või toodete asjaomane turg.

6.3.1.2.   
  Asjaomased tooted

| (78) | Investeerimisprojekt on seotud OSB-plaatide (oriented strand board) ja puitlaastplaatide tootmisega. |
| --- | --- |

(78)

Investeerimisprojekt on seotud OSB-plaatide (oriented strand board) ja puitlaastplaatide tootmisega.

| (79) | Puitlaastplaat on puitplaat, mida toodetakse ümarpalgi laasimisel saadud palgilaastude ja/või taaskasutusele võetud puitlaastude kokkuliimimisel orgaanilise sideainega. Puitlaastplaati kasutatakse peamiselt mööblitööstuses ja hoonete siseviimistluses. |
| --- | --- |

(79)

Puitlaastplaat on puitplaat, mida toodetakse ümarpalgi laasimisel saadud palgilaastude ja/või taaskasutusele võetud puitlaastude kokkuliimimisel orgaanilise sideainega. Puitlaastplaati kasutatakse peamiselt mööblitööstuses ja hoonete siseviimistluses.

| (80) | OSB-plaat on puitplaat, mida toodetakse kolme männilaastudest valmistatud kihi kokkupressimise teel. Seda kasutatakse põhiliselt tariehitiste sektoris, pakenditööstuses ja vanade hoonete renoveerimiseks. OSB-plaat leiutati 1950. aastatel Põhja-Ameerikas. OSB-plaadi läbimurre puitplaaditurule toimus 1980. ja 1990. aastatel ning sellest ajast peale kasutatakse seda tihti kallihinnalisema (okaspuu)vineeri asendustootena. |
| --- | --- |

(80)

OSB-plaat on puitplaat, mida toodetakse kolme männilaastudest valmistatud kihi kokkupressimise teel. Seda kasutatakse põhiliselt tariehitiste sektoris, pakenditööstuses ja vanade hoonete renoveerimiseks. OSB-plaat leiutati 1950. aastatel Põhja-Ameerikas. OSB-plaadi läbimurre puitplaaditurule toimus 1980. ja 1990. aastatel ning sellest ajast peale kasutatakse seda tihti kallihinnalisema (okaspuu)vineeri asendustootena.

6.3.1.3.   
  Asjaomane turg

| (81) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.6 hõlmab asjaomane tooteturg investeerimisprojektiga seotud tooteid ning selliseid tooteid, mida tarbija (tulenevalt tooteomadustest, hinnast ja kasutusotstarbest) või tootja (tulenevalt tootmisüksuse sisseseade paindlikkusest) peab nende asendustoodeteks. Asjaomane geograafiline turg hõlmab peamiselt EMPd või teise võimalusena selle olulist osa, kui asjaomase piirkonna konkurentsitingimusi on võimalik piisavalt eristada ülejäänud EMP piirkondade omadest. |
| --- | --- |

(81)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.6 hõlmab asjaomane tooteturg investeerimisprojektiga seotud tooteid ning selliseid tooteid, mida tarbija (tulenevalt tooteomadustest, hinnast ja kasutusotstarbest) või tootja (tulenevalt tootmisüksuse sisseseade paindlikkusest) peab nende asendustoodeteks. Asjaomane geograafiline turg hõlmab peamiselt EMPd või teise võimalusena selle olulist osa, kui asjaomase piirkonna konkurentsitingimusi on võimalik piisavalt eristada ülejäänud EMP piirkondade omadest.

| (82) | Kõnealune projekt on seotud OSB-plaatide ja puitlaastplaatide tootmisega. Saksamaa sõnul ei võimalda asjaomased tootmisüksused toota teistsuguseid tooteid kui vaid ühe ja sama toote erisuguse pealispinna kvaliteediga variante. Järelikult on asendamine tootmisüksuse sisseseade paindlikkuse tõttu tootmise seisukohast välistatud. |
| --- | --- |

(82)

Kõnealune projekt on seotud OSB-plaatide ja puitlaastplaatide tootmisega. Saksamaa sõnul ei võimalda asjaomased tootmisüksused toota teistsuguseid tooteid kui vaid ühe ja sama toote erisuguse pealispinna kvaliteediga variante. Järelikult on asendamine tootmisüksuse sisseseade paindlikkuse tõttu tootmise seisukohast välistatud.

| (83) | Tarbija jaoks on puitlaastplaat ja OSB-plaat siiski mingil määral omavahel asendatavad, eeskätt tariehitiste vallas. Ometi moodustab kõnealuste toodete omavaheline asendamine vaid 10 % turumahust, mistõttu näib omavaheline asendamine piiratud, (17) ning ilmselt on see tingitud eri kasutusotstarbest ja olulisest hinnavahest (OSB-plaadi m3 maksab 285 eurot ja puitlaastplaadi m3 117 eurot). Komisjoni arvates on omavaheline asendatavus liiga väike õigustamaks OSB-plaadi ja puitlaastplaadi liigitamist ühele ja samale tooteturule kuuluvaks. |
| --- | --- |

(83)

Tarbija jaoks on puitlaastplaat ja OSB-plaat siiski mingil määral omavahel asendatavad, eeskätt tariehitiste vallas. Ometi moodustab kõnealuste toodete omavaheline asendamine vaid 10 % turumahust, mistõttu näib omavaheline asendamine piiratud, (17) ning ilmselt on see tingitud eri kasutusotstarbest ja olulisest hinnavahest (OSB-plaadi m3 maksab 285 eurot ja puitlaastplaadi m3 117 eurot). Komisjoni arvates on omavaheline asendatavus liiga väike õigustamaks OSB-plaadi ja puitlaastplaadi liigitamist ühele ja samale tooteturule kuuluvaks.

| (84) | Oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta leidis komisjon, et puitlaastplaat moodustab eraldi tooteturu. Kuna seda väidet ei vaidlustatud, siis järeldas ta, et puitlaastplaati tuleb hindamise seisukohast käsitada eraldiseisva asjaomase tooteturuna. |
| --- | --- |

(84)

Oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta leidis komisjon, et puitlaastplaat moodustab eraldi tooteturu. Kuna seda väidet ei vaidlustatud, siis järeldas ta, et puitlaastplaati tuleb hindamise seisukohast käsitada eraldiseisva asjaomase tooteturuna.

| (85) | Seoses OSB-plaadiga sedastas komisjon oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta, et EMPs on OSB-plaat ja (teatavat sorti) vineer omavahel siiski mingil määral asendatavad. |
| --- | --- |

(85)

Seoses OSB-plaadiga sedastas komisjon oma otsuses ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluse algatamise kohta, et EMPs on OSB-plaat ja (teatavat sorti) vineer omavahel siiski mingil määral asendatavad.

| (86) | Vineer on mitmeotstarbeline mitmekihiline polümeerpuittoode. See koosneb paaritust arvust õhukestest, vineeriks nimetatavatest puidukihtidest, mis on omavahel ühendatud sünteetilise või loodusliku liimiga. Olemas on nii okaspuu- kui ka lehtpuuvineer. Okaspuuvineeri saadakse nulust, kuusest ja männist, mis on (üldiselt) igihaljad okaspuud, ning lehtpuuvineeri valmistatakse laialehistest puudest, mis kannavad vilja, sh pähklite kujul, ning mis heidavad talvel enamasti lehed maha. |
| --- | --- |

(86)

Vineer on mitmeotstarbeline mitmekihiline polümeerpuittoode. See koosneb paaritust arvust õhukestest, vineeriks nimetatavatest puidukihtidest, mis on omavahel ühendatud sünteetilise või loodusliku liimiga. Olemas on nii okaspuu- kui ka lehtpuuvineer. Okaspuuvineeri saadakse nulust, kuusest ja männist, mis on (üldiselt) igihaljad okaspuud, ning lehtpuuvineeri valmistatakse laialehistest puudest, mis kannavad vilja, sh pähklite kujul, ning mis heidavad talvel enamasti lehed maha.

| (87) | Selgitamaks küsimust, kuivõrd on OSB-plaat ning eri sorti vineerid omavahel asendatavad, palus komisjon huvitatud isikutel esitada oma märkused sellise asjaomase turu kohta, kuhu kuulub OSB-plaat. |
| --- | --- |

(87)

Selgitamaks küsimust, kuivõrd on OSB-plaat ning eri sorti vineerid omavahel asendatavad, palus komisjon huvitatud isikutel esitada oma märkused sellise asjaomase turu kohta, kuhu kuulub OSB-plaat.

| (88) | Saksamaa ja abisaaja peamine konkurent KronoGroup nõustusid oma märkustes sellega, asjaomane turg hõlmab OSB-plaadi ja puitlaastplaadi lõpptooteid, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Ainult nimetatud lõpptoodete puhul on OSB-plaadi ja vineeri omavaheline asendatavus üle 50 %. Materjalide erinevate omaduste tõttu on omavaheline asendatavus transpordivahendite sektoris (tugevuse ja kaalu suhe) ja mööblitööstuses (visuaalne väljanägemine) seevastu palju väiksem (alla 20 %). Neid argumente ja omavahelise asendatavuse määra eri kasutusvaldkondades kinnitas Jaakko Pöyry tehtud mitu uuringut (18). |
| --- | --- |

(88)

Saksamaa ja abisaaja peamine konkurent KronoGroup nõustusid oma märkustes sellega, asjaomane turg hõlmab OSB-plaadi ja puitlaastplaadi lõpptooteid, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder. Ainult nimetatud lõpptoodete puhul on OSB-plaadi ja vineeri omavaheline asendatavus üle 50 %. Materjalide erinevate omaduste tõttu on omavaheline asendatavus transpordivahendite sektoris (tugevuse ja kaalu suhe) ja mööblitööstuses (visuaalne väljanägemine) seevastu palju väiksem (alla 20 %). Neid argumente ja omavahelise asendatavuse määra eri kasutusvaldkondades kinnitas Jaakko Pöyry tehtud mitu uuringut (18).

| (89) | Peaaegu kõiki lõpptooteid, millele osutati põhjenduses 88, valmistatakse ka okaspuuvineerist (ainus erinevus on see, et erinevalt OSB-plaadist kasutatakse okaspuuvineeri laialdaselt ka raketiste valamisel ehituse valdkonnas). Seevastu OSB-plaati ja lehtpuuvineeri ei saa omavahel asendada sellisel määral, et neid saaks liigitada ühele ja samale asjaomasele turule kuuluvaks. |
| --- | --- |

(89)

Peaaegu kõiki lõpptooteid, millele osutati põhjenduses 88, valmistatakse ka okaspuuvineerist (ainus erinevus on see, et erinevalt OSB-plaadist kasutatakse okaspuuvineeri laialdaselt ka raketiste valamisel ehituse valdkonnas). Seevastu OSB-plaati ja lehtpuuvineeri ei saa omavahel asendada sellisel määral, et neid saaks liigitada ühele ja samale asjaomasele turule kuuluvaks.

| (90) | Seepärast määratleb komisjon asjaomast turgu, kuhu kuulub OSB-plaat, turuna, mis hõlmab selliseid OSB-plaadi ja vineeri lõpptooteid nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, ning mis üldjoontes kattub OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turuga. |
| --- | --- |

(90)

Seepärast määratleb komisjon asjaomast turgu, kuhu kuulub OSB-plaat, turuna, mis hõlmab selliseid OSB-plaadi ja vineeri lõpptooteid nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, ning mis üldjoontes kattub OSB-plaadi ja okaspuuvineeri turuga.

| (91) | Puitplaate transporditakse suurtes kogustes muudesse riikidesse, kuigi need on mahukad ja rasked. Kuna sellest tulenevalt on transport kaugematesse sihtkohtadesse üldjuhul liiga kulukas, piirdutakse keskmiselt 800 kilomeetriga. Eri tarnepiirkonnad moodustavad mitu üksteisega kattuvat piirkonda, mille keskmes asub tootmistehas. Kuna tootmistehased paiknevad üksteisest eemal ja tavalised tarnepiirkonnad mingil määral kattuvad, siis kanduvad mõjud osaliselt üle ühelt piirkonnalt teisele. Seetõttu võib väita, et mõlema asjaomase toote asjaomase geograafilise turu moodustab EMP (19). |
| --- | --- |

(91)

Puitplaate transporditakse suurtes kogustes muudesse riikidesse, kuigi need on mahukad ja rasked. Kuna sellest tulenevalt on transport kaugematesse sihtkohtadesse üldjuhul liiga kulukas, piirdutakse keskmiselt 800 kilomeetriga. Eri tarnepiirkonnad moodustavad mitu üksteisega kattuvat piirkonda, mille keskmes asub tootmistehas. Kuna tootmistehased paiknevad üksteisest eemal ja tavalised tarnepiirkonnad mingil määral kattuvad, siis kanduvad mõjud osaliselt üle ühelt piirkonnalt teisele. Seetõttu võib väita, et mõlema asjaomase toote asjaomase geograafilise turu moodustab EMP (19).

6.3.1.4.   
  Andmed tootmisvõimsuse rakendamise kohta

| (92) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.7 on struktuurilise ülevõimsusega tegemist siis, kui kõnealuse (all)sektori viimase viie aasta keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr on üle 2 % madalam kui tööstusvaldkonnas tervikuna. Struktuurilist ülevõimsust peetakse tõsiseks, kui erinevus tööstussektori keskmisega on üle 5 %. |
| --- | --- |

(92)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.7 on struktuurilise ülevõimsusega tegemist siis, kui kõnealuse (all)sektori viimase viie aasta keskmine tootmisvõimsuse rakendamise määr on üle 2 % madalam kui tööstusvaldkonnas tervikuna. Struktuurilist ülevõimsust peetakse tõsiseks, kui erinevus tööstussektori keskmisega on üle 5 %.

| (93) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi joonealusele märkusele 13 tuleb tootmisvõimsuse rakendamise andmete kogumisel kohaldada NACE klassifikaatori madalaimat taset. Komisjoni arvates kuuluvad Glunzi ja OSBD valmistatud OSB-tooted ja puitlaastplaadist tooted NACE klassi 20.20 (spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt teiste plaatide ja tahvlite tootmine), kuna puitlaastplaatide, vineeri ja OSB-plaadi toodang moodustab 81 % Euroopa puitplaatide kogutoodangust (20). Komisjon peab seda piisavaks, et võtta tootmisvõimsuse rakendamise hindamisel aluseks NACE klass 20.20. |
| --- | --- |

(93)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi joonealusele märkusele 13 tuleb tootmisvõimsuse rakendamise andmete kogumisel kohaldada NACE klassifikaatori madalaimat taset. Komisjoni arvates kuuluvad Glunzi ja OSBD valmistatud OSB-tooted ja puitlaastplaadist tooted NACE klassi 20.20 (spooni tootmine; vineeri, laminaat-, puitlaast- ja puitkiudplaatide jt teiste plaatide ja tahvlite tootmine), kuna puitlaastplaatide, vineeri ja OSB-plaadi toodang moodustab 81 % Euroopa puitplaatide kogutoodangust (20). Komisjon peab seda piisavaks, et võtta tootmisvõimsuse rakendamise hindamisel aluseks NACE klass 20.20.

| (94) | Saksamaa esitas andmed NACE klassi 20.20 kuuluva puitlaastplaadiga seotud keskmise aastase tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta EMPs aastatel 1994–1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas). Need andmed, mis pärinevad sõltumatu eksperdi uuringust, (21) vastavad 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.7 sätestatud nõuetele, kuna need vastavad NACE klassifikaatori madalaimale tasemele. |
| --- | --- |

(94)

Saksamaa esitas andmed NACE klassi 20.20 kuuluva puitlaastplaadiga seotud keskmise aastase tootmisvõimsuse rakendamise määra kohta EMPs aastatel 1994–1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas). Need andmed, mis pärinevad sõltumatu eksperdi uuringust, (21) vastavad 1998. aasta raamprogrammi punktis 7.7 sätestatud nõuetele, kuna need vastavad NACE klassifikaatori madalaimale tasemele.

| (95) | Ekspert lähtus aastase tootmisvõimsuse arvutamisel tootmisüksuse päevasest (23 tundi) tootmisvõimsusest 300 päeva arvestuses ühe aasta kohta. Selline aastase tootmisvõimsuse arvestuslik alus arvutati asjaomast tööstussektorit käsitleva teabe ja eksperdi enda andmebaasi (Wood-Based Panel Mill Databank) põhjal, mis sisaldas andmeid eri tehaste ja pressimisseadmete tootmisvõimsuse kohta. Tootmisvõimsuse (23 tundi / 300 päeva) kindlakstegemisel arvestas ta tootmismasinate tüübist ja vanusest tulenevate erisustega ning tehaste konfiguratsiooniga. |
| --- | --- |

(95)

Ekspert lähtus aastase tootmisvõimsuse arvutamisel tootmisüksuse päevasest (23 tundi) tootmisvõimsusest 300 päeva arvestuses ühe aasta kohta. Selline aastase tootmisvõimsuse arvestuslik alus arvutati asjaomast tööstussektorit käsitleva teabe ja eksperdi enda andmebaasi (Wood-Based Panel Mill Databank) põhjal, mis sisaldas andmeid eri tehaste ja pressimisseadmete tootmisvõimsuse kohta. Tootmisvõimsuse (23 tundi / 300 päeva) kindlakstegemisel arvestas ta tootmismasinate tüübist ja vanusest tulenevate erisustega ning tehaste konfiguratsiooniga.

| (96) | Uuringust selgub, et EMP keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr ajavahemikus 1994–1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) oli toodete kaupa järgmine: puitlaastplaat 88,8 %, OSB-plaat 80,4 %, puitlaastplaat ja OSB-plaat kokku 88,8 % ning puitplaadid kokku (NACE klass 20.20) 85 %. |
| --- | --- |

(96)

Uuringust selgub, et EMP keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr ajavahemikus 1994–1998 (nende viie aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) oli toodete kaupa järgmine: puitlaastplaat 88,8 %, OSB-plaat 80,4 %, puitlaastplaat ja OSB-plaat kokku 88,8 % ning puitplaadid kokku (NACE klass 20.20) 85 %.

| (97) | EMP puitlaastplaaditööstuse (NACE klass 20.20) tootmisvõimsuse rakendamise kogumäärad on esitatud järgmises tabelis: | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutoodang (1 000 m3) | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Koguvõimsus (1 000 m3) | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Rakendamismäär | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

EMP puitlaastplaaditööstuse (NACE klass 20.20) tootmisvõimsuse rakendamise kogumäärad on esitatud järgmises tabelis:

1994

1995

1996

1997

1998

Kogutoodang (1 000 m3)

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Koguvõimsus (1 000 m3)

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Rakendamismäär

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | Komisjon võttis arvesse ka teist tema poolt tellitud uuringut (22). Vastavalt kõnealusele uuringule oli keskmine rakendamismäär 81,8 %. Selle arvutamisel lähtuti päevasest 22-tunnisest tootmisvõimsusest 345 päeva arvestuses aasta kohta ajavahemikus 1995–1997. Uuring näib tuginevat ainult ajakohaste rajatiste keskmisele aastasele tootmisvõimsusele ega too välja andmeid ajavahemiku 1994–1998 ülejäänud aastate kohta. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon võttis arvesse ka teist tema poolt tellitud uuringut (22). Vastavalt kõnealusele uuringule oli keskmine rakendamismäär 81,8 %. Selle arvutamisel lähtuti päevasest 22-tunnisest tootmisvõimsusest 345 päeva arvestuses aasta kohta ajavahemikus 1995–1997. Uuring näib tuginevat ainult ajakohaste rajatiste keskmisele aastasele tootmisvõimsusele ega too välja andmeid ajavahemiku 1994–1998 ülejäänud aastate kohta.

| (99) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1 kasutab komisjon vajaduse korral sõltumatute välisallikate andmeid, et hinnata võimalikku mõju asjaomase turu konkurentsiolukorrale. Kui sellised andmed ei ole hõlpsalt kättesaadavad, siis tugineb ta täielikult liikmesriikide esitatud andmetele. Komisjon peab Saksamaa esitatud uuringut piisavalt usaldusväärseks. Pealegi viiks teine uuring, mille raames ei tooda välja täielikke andmeid, sama tulemuseni. |
| --- | --- |

(99)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.1 kasutab komisjon vajaduse korral sõltumatute välisallikate andmeid, et hinnata võimalikku mõju asjaomase turu konkurentsiolukorrale. Kui sellised andmed ei ole hõlpsalt kättesaadavad, siis tugineb ta täielikult liikmesriikide esitatud andmetele. Komisjon peab Saksamaa esitatud uuringut piisavalt usaldusväärseks. Pealegi viiks teine uuring, mille raames ei tooda välja täielikke andmeid, sama tulemuseni.

| (100) | Ajavahemikus 1994–1998 oli kogu ELi töötleva tööstuse keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr 81,72 %. |
| --- | --- |

(100)

Ajavahemikus 1994–1998 oli kogu ELi töötleva tööstuse keskmine aastane tootmisvõimsuse rakendamise määr 81,72 %.

| (101) | Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et tänu investeerimisprojektile suureneb tootmisvõimsus sektoris, kus ei ole ülevõimsust. Vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleb komisjonil juhul, kui ta jõuab järeldusele, et asjaomases sektoris puudub struktuuriline ülevõimsus, nagu käesoleval juhul, siiski kindlaks teha, kas tegu on langeva turuga või mitte. |
| --- | --- |

(101)

Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et tänu investeerimisprojektile suureneb tootmisvõimsus sektoris, kus ei ole ülevõimsust. Vastavalt Üldkohtu otsusele kohtuasjas Kronofrance vs. komisjon tuleb komisjonil juhul, kui ta jõuab järeldusele, et asjaomases sektoris puudub struktuuriline ülevõimsus, nagu käesoleval juhul, siiski kindlaks teha, kas tegu on langeva turuga või mitte.

6.3.1.5.   
  Nähtava tarbimise andmed

| (102) | Langeva turu kindlakstegemiseks võrdleb komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.4 asjaomaste toodete nähtava tarbimise arengut (st toodang pluss import miinus eksport) kogu EMP töötleva tööstuse kasvumääraga. |
| --- | --- |

(102)

Langeva turu kindlakstegemiseks võrdleb komisjon vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.4 asjaomaste toodete nähtava tarbimise arengut (st toodang pluss import miinus eksport) kogu EMP töötleva tööstuse kasvumääraga.

| (103) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on asjaomane tooteturg languses, kui asjaomase toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimase viie aasta jooksul on oluliselt madalam (vähemalt 10 %) kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast, välja arvatud siis, kui kõnealuse toote suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi. Turg on täielikult langev, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul olnud negatiivne. |
| --- | --- |

(103)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on asjaomane tooteturg languses, kui asjaomase toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimase viie aasta jooksul on oluliselt madalam (vähemalt 10 %) kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast, välja arvatud siis, kui kõnealuse toote suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi. Turg on täielikult langev, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär on viimase viie aasta jooksul olnud negatiivne.

| (104) | Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993–1998 (23) oli 5,78 %. |
| --- | --- |

(104)

Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993–1998 (23) oli 5,78 %.

| (105) | Vastavalt sõltumatu eksperdi uuringule, (24) mis sisaldab andmeid puitlaastplaadi nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes), iseloomustavad ajavahemikku 1993–1998 (nende kuue aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) järgmised arvnäitajad:












  Miljardites eurodes | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Aastane kasvumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puitlaastplaat | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Vastavalt sõltumatu eksperdi uuringule, (24) mis sisaldab andmeid puitlaastplaadi nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes), iseloomustavad ajavahemikku 1993–1998 (nende kuue aasta andmed olid abimeetmest teatamise ajal olemas) järgmised arvnäitajad:

Miljardites eurodes

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Aastane kasvumäär

Puitlaastplaat

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | Komisjon märgib, et kahe kasvumäära vahe (5,78 % ja 4,15 %) on üle 10 %. Tulemus oleks sama, kui arvesse oleks võetud 1999. aastale eelnenud perioodi andmeid (st ajavahemiku 1994–1999 andmeid), nagu soovitab KronoGroup. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon märgib, et kahe kasvumäära vahe (5,78 % ja 4,15 %) on üle 10 %. Tulemus oleks sama, kui arvesse oleks võetud 1999. aastale eelnenud perioodi andmeid (st ajavahemiku 1994–1999 andmeid), nagu soovitab KronoGroup.

| (107) | Saksamaa osutab oma märkustes 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8, mille kohaselt ei ole turg suhtelises languses siis, kui asjaomase toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi (kuigi asjaomane aastane kasvumäär on madalam kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast). Seoses sellega osutab Saksamaa uuringule, mis näitab, et ajavahemikus 1973–2003 kasvas puitlaastplaadi nähtav tarbimine 36 % kiiremini kui lisandväärtus töötlevas tööstuses. |
| --- | --- |

(107)

Saksamaa osutab oma märkustes 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8, mille kohaselt ei ole turg suhtelises languses siis, kui asjaomase toote nõudluse suhteline kasvumäär näitab tugevat tõusutrendi (kuigi asjaomane aastane kasvumäär on madalam kogu EMP töötleva tööstuse keskmisest aastasest kasvumäärast). Seoses sellega osutab Saksamaa uuringule, mis näitab, et ajavahemikus 1973–2003 kasvas puitlaastplaadi nähtav tarbimine 36 % kiiremini kui lisandväärtus töötlevas tööstuses.

| (108) | Komisjoni arvates ei ole see asjaolu piisav tõendamaks puitlaastplaadi nõudluse suhtelise kasvumäära tugevat tõusutrendi. See 1998. aasta raamprogrammist tulenev tingimus viitab olukorrale, kus olenemata sellest, et asjaomase turu keskmine aastane kasvumäär on olnud viimase viie aasta jooksul madal, näitavad viimased aastad ilmselget kasvutrendi, mis jätkub lähiaastatel, st lühiajalises perspektiivis, kui investeerimistoetus hakkab mõju avaldama. See peaks tagama, et abist tulenev konkurentsimoonutus on väike. |
| --- | --- |

(108)

Komisjoni arvates ei ole see asjaolu piisav tõendamaks puitlaastplaadi nõudluse suhtelise kasvumäära tugevat tõusutrendi. See 1998. aasta raamprogrammist tulenev tingimus viitab olukorrale, kus olenemata sellest, et asjaomase turu keskmine aastane kasvumäär on olnud viimase viie aasta jooksul madal, näitavad viimased aastad ilmselget kasvutrendi, mis jätkub lähiaastatel, st lühiajalises perspektiivis, kui investeerimistoetus hakkab mõju avaldama. See peaks tagama, et abist tulenev konkurentsimoonutus on väike.

| (109) | Uuringus lähtutakse aga väga pika perioodi andmetest, mis ei võimalda prognoosida lähitulevikku, mis on oluline mõju hindamise seisukohast. Pealegi hõlmab see andmeid kuni 2003. aastani, ja neid andmeid ei olnud olemas esialgse abimeetmest teatamise ajal 2000. aastal. |
| --- | --- |

(109)

Uuringus lähtutakse aga väga pika perioodi andmetest, mis ei võimalda prognoosida lähitulevikku, mis on oluline mõju hindamise seisukohast. Pealegi hõlmab see andmeid kuni 2003. aastani, ja neid andmeid ei olnud olemas esialgse abimeetmest teatamise ajal 2000. aastal.

| (110) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on puitlaastplaadi turg suhtelises languses ning selle toote konkurentsitegur T on 0,75. |
| --- | --- |

(110)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 7.8 on puitlaastplaadi turg suhtelises languses ning selle toote konkurentsitegur T on 0,75.

| (111) | Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993–1998 oli 5,78 %. |
| --- | --- |

(111)

Kogu EMP töötleva tööstuse keskmine aastane kasvumäär ajavahemikus 1993–1998 oli 5,78 %.

| (112) | Saksamaa osutab oma teates sõltumatu konsultandi uuringule, (25) mis sisaldab järgmisi andmeid OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes) EMP-s ajavahemikul 1993–1998: | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Aastane kasvumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSB-plaat | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Eri sorti vineer | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| OSB-plaat ja eri sorti vineer
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Saksamaa osutab oma teates sõltumatu konsultandi uuringule, (25) mis sisaldab järgmisi andmeid OSB-plaadi ja vineeri lõpptoodete, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder, nähtava tarbimise väärtuse kohta (miljardites eurodes) EMP-s ajavahemikul 1993–1998:

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Aastane kasvumäär

OSB-plaat

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Eri sorti vineer

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

OSB-plaat ja eri sorti vineer
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | Sellise asjaomase turu, kuhu kuuluvad OSB-plaadi ja eri sorti vineeri lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ja sise- ja välisvooder, kahe kasvumäära vahe (5,765 % ja 5,78 %) ei ületa 10 %. Järelikult pole asjaomane turg languses 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses ja OSB-plaadi turu konkurentsitegur T on 1. |
| --- | --- |

(113)

Sellise asjaomase turu, kuhu kuuluvad OSB-plaadi ja eri sorti vineeri lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ja sise- ja välisvooder, kahe kasvumäära vahe (5,765 % ja 5,78 %) ei ületa 10 %. Järelikult pole asjaomane turg languses 1998. aasta raamprogrammi punkti 7.8 tähenduses ja OSB-plaadi turu konkurentsitegur T on 1.

6.3.1.6.   
  Asjaomased turuosad

| (114) | Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 tuleb komisjonil konkurentsiteguri kindlaksmääramisel välja selgitada, kas kontsernile, kuhu kuuluvad Glunz ja OSBD, kuulub vähemalt 40 % asjaomasest turust, sest sellisel juhul võib suurima asjaomases piirkonnas lubatud abisumma eraldamine tuua kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(114)

Vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktile 3.6 tuleb komisjonil konkurentsiteguri kindlaksmääramisel välja selgitada, kas kontsernile, kuhu kuuluvad Glunz ja OSBD, kuulub vähemalt 40 % asjaomasest turust, sest sellisel juhul võib suurima asjaomases piirkonnas lubatud abisumma eraldamine tuua kaasa põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

| (115) | Saksamaa esitas alljärgnevad EMP tasandi andmed (27) SONAE kontserni (SONAE on ettevõtja TAFISA emaettevõtja; Glunz ja OSBD on omakorda TAFISA tütarettevõtjad) turuosa kohta 1999. aastal (enne investeeringut) ja 2002. aastal (pärast investeeringut):







  Tooteturg | 1999. a (enne investeeringut) | 2002. a (pärast investeeringut) |
| --- | --- | --- | --- |
| Puitlaastplaat | [...] % | [...] % |
| OSB-plaat ja eri sorti vineer (28) | [...] % | [...] % |

(115)

Saksamaa esitas alljärgnevad EMP tasandi andmed (27) SONAE kontserni (SONAE on ettevõtja TAFISA emaettevõtja; Glunz ja OSBD on omakorda TAFISA tütarettevõtjad) turuosa kohta 1999. aastal (enne investeeringut) ja 2002. aastal (pärast investeeringut):

Tooteturg

1999. a (enne investeeringut)

2002. a (pärast investeeringut)

Puitlaastplaat

[...] %

[...] %

OSB-plaat ja eri sorti vineer (28)

[...] %

[...] %

| (116) | Tabelis esitatud andmetest ilmneb, et SONAE kontserni turuosa asjaomastel turgudel ei ületanud teatamise ajal 40 %. Seega ei tule kindlaksmääratud konkurentsitegurit vähendada. |
| --- | --- |

(116)

Tabelis esitatud andmetest ilmneb, et SONAE kontserni turuosa asjaomastel turgudel ei ületanud teatamise ajal 40 %. Seega ei tule kindlaksmääratud konkurentsitegurit vähendada.

6.3.2.   KAPITALI/TÖÖJÕU SUHTARVU TEGUR

| (117) | KronoGroup väitis oma märkustes, et Glunzi Sassenburgi puitlaastplaaditehase sulgemise tulemusel üle viidud töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel (mõlemad tegurid sõltuvad investeeringu tulemusena loodud uute töökohtade arvust). KronoGroupi arvates oli üleviidud töökohtade arvessevõtmine vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua asjaomases piirkonnas töökohti kohalike elanike jaoks. |
| --- | --- |

(117)

KronoGroup väitis oma märkustes, et Glunzi Sassenburgi puitlaastplaaditehase sulgemise tulemusel üle viidud töökohti ei oleks tohtinud arvesse võtta kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkonnale avaldatava mõju teguri kindlaksmääramisel (mõlemad tegurid sõltuvad investeeringu tulemusena loodud uute töökohtade arvust). KronoGroupi arvates oli üleviidud töökohtade arvessevõtmine vastuolus 1998. aasta raamprogrammi eesmärgiga luua asjaomases piirkonnas töökohti kohalike elanike jaoks.

| (118) | Mõistet „töökohtade loomine” 1998. aasta raamprogrammi tähenduses tuleb tõlgendada abikõlbliku piirkonna kontekstis, kuna projekt toetab regionaalarengut töökohtade loomise kaudu asjaomases piirkonnas. Seega on põhjendatud, et töökohti, mis on uued asjaomase piirkonna jaoks, käsitatakse „loodud töökohtadena”. Pealegi on töökohtade loomine abikõlblikus piirkonnas tänu ülekanduvale mõjule kahtlemata kasulik ka siis, kui loodud töökohad täidetakse inimestega, kes käivad tööl naaberpiirkonnast (mis käesoleval juhul on samas liikmesriigis asuv mitteabikõlblik piirkond), ning regionaalabi põhieesmärk on seega täidetud. |
| --- | --- |

(118)

Mõistet „töökohtade loomine” 1998. aasta raamprogrammi tähenduses tuleb tõlgendada abikõlbliku piirkonna kontekstis, kuna projekt toetab regionaalarengut töökohtade loomise kaudu asjaomases piirkonnas. Seega on põhjendatud, et töökohti, mis on uued asjaomase piirkonna jaoks, käsitatakse „loodud töökohtadena”. Pealegi on töökohtade loomine abikõlblikus piirkonnas tänu ülekanduvale mõjule kahtlemata kasulik ka siis, kui loodud töökohad täidetakse inimestega, kes käivad tööl naaberpiirkonnast (mis käesoleval juhul on samas liikmesriigis asuv mitteabikõlblik piirkond), ning regionaalabi põhieesmärk on seega täidetud.

| (119) | Seepärast võtab komisjon kõnealuseid töökohti arvesse investeerimisprojekti kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkondliku abi mõju teguri kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(119)

Seepärast võtab komisjon kõnealuseid töökohti arvesse investeerimisprojekti kapitali/tööjõu suhtarvu teguri ja piirkondliku abi mõju teguri kindlaksmääramisel.

| (120) | 1998. aasta raamprogrammiga on ette nähtud kapitali/tööjõu suhtarvu tegur, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust eesmärgiga toetada projekte, mis vähendavad tõhusalt ja paremini töötust suurema arvu uute otseste töökohtade loomise teel. |
| --- | --- |

(120)

1998. aasta raamprogrammiga on ette nähtud kapitali/tööjõu suhtarvu tegur, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust eesmärgiga toetada projekte, mis vähendavad tõhusalt ja paremini töötust suurema arvu uute otseste töökohtade loomise teel.

| (121) | Kapitali/tööjõu suhtarvu eri tegurid on loetletud 1998. aasta raamprogrammi punkti 3.10 alapunktis 2. Käesoleval juhul luuakse 199 400 000 euro suuruse koguinvesteeringuga 355 uut töökohta. See tähendab 561 700 eurot töökoha kohta ning seega on konkurentsitegur I, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust, 0,8. |
| --- | --- |

(121)

Kapitali/tööjõu suhtarvu eri tegurid on loetletud 1998. aasta raamprogrammi punkti 3.10 alapunktis 2. Käesoleval juhul luuakse 199 400 000 euro suuruse koguinvesteeringuga 355 uut töökohta. See tähendab 561 700 eurot töökoha kohta ning seega on konkurentsitegur I, millega korrigeeritakse abi suurimat lubatud osatähtsust, 0,8.

6.3.3.   PIIRKONDLIKU MÕJU TEGUR (M)

| (122) | Piirkondliku mõju teguri puhul võetakse arvesse investeerimistoetust saanud uue projekti positiivset mõju abi saava piirkonna majandusele. Töökohtade loomist saab kasutada mõõdupuuna, mille abil määratakse kindlaks projekti panus asjaomase piirkonna arengusse. Kapitalimahuka investeeringu abil saab luua märkimisväärse arvu kaudseid töökohti asjaomases abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes naaberpiirkondades. Siinjuures tuleb loodud töökohtade all mõista otseselt projektiga loodud töökohti ning investeeringu mõjul esmatasandi tarnijate ja klientide poolt loodud töökohti. |
| --- | --- |

(122)

Piirkondliku mõju teguri puhul võetakse arvesse investeerimistoetust saanud uue projekti positiivset mõju abi saava piirkonna majandusele. Töökohtade loomist saab kasutada mõõdupuuna, mille abil määratakse kindlaks projekti panus asjaomase piirkonna arengusse. Kapitalimahuka investeeringu abil saab luua märkimisväärse arvu kaudseid töökohti asjaomases abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes naaberpiirkondades. Siinjuures tuleb loodud töökohtade all mõista otseselt projektiga loodud töökohti ning investeeringu mõjul esmatasandi tarnijate ja klientide poolt loodud töökohti.

| (123) | Saksamaa prognoosis abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000, et pärast puidutöötlemiskeskuse valmimist luuakse investeeringu tulemusena ühtekokku 520 kaudset töökohta, mis jagunevad tootmisalade lõikes järgmiselt: | OSB-plaadi tootmine /
  kaudsed töökohad | OSB-plaadi tootmine /
  abitöökohad | Puitlaast-plaadi tootmine /
  kaudsed töökohad | Puitlaastplaadi tootmine /
  abitöökohad | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metsaraietööd | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Puidu transport tehasesse | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Liimaine transport tehasesse | 5 | | 8 | | 13 |
| Kütuse transport tehasesse | 2 | | 3 | | 5 |
| Melamiinpaberi transport | | | 1 | | 1 |
| Transport tehasest klientidele | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Teenused (masinate hooldus ja parandus) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Kolmandate isikute osutatavad puhastusteenused | 5 | | 5 | | 10 |
| Majutus ja tarbekaubad personali jaoks | 2 | | 5 | | 7 |
| Kokku | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Saksamaa prognoosis abimeetmest teatamise ajal 7. augustil 2000, et pärast puidutöötlemiskeskuse valmimist luuakse investeeringu tulemusena ühtekokku 520 kaudset töökohta, mis jagunevad tootmisalade lõikes järgmiselt:

OSB-plaadi tootmine /

kaudsed töökohad

OSB-plaadi tootmine /

abitöökohad

Puitlaast-plaadi tootmine /

kaudsed töökohad

Puitlaastplaadi tootmine /

abitöökohad

Kokku

Metsaraietööd

61

11

70

12

154

Puidu transport tehasesse

42

8

77

14

141

Liimaine transport tehasesse

5

8

13

Kütuse transport tehasesse

2

3

5

Melamiinpaberi transport

1

1

Transport tehasest klientidele

50

9

76

14

149

Teenused (masinate hooldus ja parandus)

17

3

17

3

40

Kolmandate isikute osutatavad puhastusteenused

5

5

10

Majutus ja tarbekaubad personali jaoks

2

5

7

Kokku

184

31

262

43

520

| (124) | Uute töökohtade eeldatav arv saadi järgmise arvutuse tulemusena. |
| --- | --- |

(124)

Uute töökohtade eeldatav arv saadi järgmise arvutuse tulemusena.

| (125) | Saksamaa andmetel luuakse mõlemal tootmisalal kõige rohkem kaudseid töökohti (309 töökohta) sellises sektoris, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse ja lõpptoodete tarnimisega klientidele. |
| --- | --- |

(125)

Saksamaa andmetel luuakse mõlemal tootmisalal kõige rohkem kaudseid töökohti (309 töökohta) sellises sektoris, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse ja lõpptoodete tarnimisega klientidele.

| (126) | OSB-toodete [...] m3 suuruse hinnangulise tootmismahuga kaasneb ligikaudu [...] m3 suurune müügimaht. Ühe kuupmeetri lõpptoodete valmistamiseks läheb tarvis umbes [...] m3 puitu, mis teeb puidu aastaseks vajaduseks umbes [...] m3. Liimi ja kemikaalide aastane vajadus on hinnanguliselt [...] tonni ja kütuse aastane vajadus [...] tonni. |
| --- | --- |

(126)

OSB-toodete [...] m3 suuruse hinnangulise tootmismahuga kaasneb ligikaudu [...] m3 suurune müügimaht. Ühe kuupmeetri lõpptoodete valmistamiseks läheb tarvis umbes [...] m3 puitu, mis teeb puidu aastaseks vajaduseks umbes [...] m3. Liimi ja kemikaalide aastane vajadus on hinnanguliselt [...] tonni ja kütuse aastane vajadus [...] tonni.

| (127) | OSB-toodete tooraine on 100 % ulatuses puit, mis hangitakse tehasesse umbkaudu 100 km raadiusest. Tehaste hinnanguline päevane puiduvajadus on [...] m3, mida transporditakse veoautoga, mille tarnemaht on [...] m3. Võttes aluseks kahe [...] m3 suuruse tarnemahuga väljasõidu tegemise päevas, luuakse 39 veoauto puhul 39 autojuhi, kaheksa abitöölise ja kolme mehaanikuga kokku 50 kaudset töökohta. Komisjon leiab siiski, et abitöökohad ei ole kooskõlas 1998. aasta raamprogrammi punktides 3.7 ja 7.5 sätestatud töökohtade määratlusega (29). Sellest tulenevalt saab ta vastuvõetavaks tunnistada ainult 42 kaudset töökohta, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse. |
| --- | --- |

(127)

OSB-toodete tooraine on 100 % ulatuses puit, mis hangitakse tehasesse umbkaudu 100 km raadiusest. Tehaste hinnanguline päevane puiduvajadus on [...] m3, mida transporditakse veoautoga, mille tarnemaht on [...] m3. Võttes aluseks kahe [...] m3 suuruse tarnemahuga väljasõidu tegemise päevas, luuakse 39 veoauto puhul 39 autojuhi, kaheksa abitöölise ja kolme mehaanikuga kokku 50 kaudset töökohta. Komisjon leiab siiski, et abitöökohad ei ole kooskõlas 1998. aasta raamprogrammi punktides 3.7 ja 7.5 sätestatud töökohtade määratlusega (29). Sellest tulenevalt saab ta vastuvõetavaks tunnistada ainult 42 kaudset töökohta, mis on seotud materjali transportimisega tehasesse.

| (128) | [...] m3 suurune hinnanguline müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses OSB-toodete [...] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures tooteid transporditakse veoautodes tarnevõimsusega [...] m3 veoauto kohta. 46 väljasõidu tegemine päevas eeldab 46 autojuhti, üheksat abitöölist ja nelja mehaanikut, mis teeb kokku 59 uut kaudset töökohta. Seega luuakse abitöökohti arvestamata kokku 50 kaudset töökohta, mis on seotud lõpptoodete transportimisega klientidele. |
| --- | --- |

(128)

[...] m3 suurune hinnanguline müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses OSB-toodete [...] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures tooteid transporditakse veoautodes tarnevõimsusega [...] m3 veoauto kohta. 46 väljasõidu tegemine päevas eeldab 46 autojuhti, üheksat abitöölist ja nelja mehaanikut, mis teeb kokku 59 uut kaudset töökohta. Seega luuakse abitöökohti arvestamata kokku 50 kaudset töökohta, mis on seotud lõpptoodete transportimisega klientidele.

| (129) | Puitlaastplaaditehase hinnanguline tootmisvõimsus on töötlemata puitlaastplaatide puhul umbes [...] m3 ja lamineeritud plaatide puhul [...] m3. Töötlemata puitlaastplaadi hinnanguline müügimaht peaks olema [...] m3 ja lamineeritud plaadi hinnanguline müügimaht [...] m3. Hinnangulise tootmisvõimsuse ja müügimahu erinevus tuleneb sellest, et märkimisväärne kogus puitlaastplaate lamineeritakse. Puidu hinnanguline aastane kogunõudlus on [...] m3. Hinnanguline aastane vajadus liimaine ja kemikaalide järele on [...] tonni ja kütuse järele [...] tonni. |
| --- | --- |

(129)

Puitlaastplaaditehase hinnanguline tootmisvõimsus on töötlemata puitlaastplaatide puhul umbes [...] m3 ja lamineeritud plaatide puhul [...] m3. Töötlemata puitlaastplaadi hinnanguline müügimaht peaks olema [...] m3 ja lamineeritud plaadi hinnanguline müügimaht [...] m3. Hinnangulise tootmisvõimsuse ja müügimahu erinevus tuleneb sellest, et märkimisväärne kogus puitlaastplaate lamineeritakse. Puidu hinnanguline aastane kogunõudlus on [...] m3. Hinnanguline aastane vajadus liimaine ja kemikaalide järele on [...] tonni ja kütuse järele [...] tonni.

| (130) | Ka puitlaastplaatide puhul tarnitakse puit tehasesse umbes 100 km raadiusest. Päevane hinnanguline vajadus palgi järele on [...] m3, pakkepuidu järele [...] m3 ja höövlilaastude järele [...] m3. Transpordivõimsus on palgi puhul [...] m3 ning pakkepuidu ja laastude puhul [...] m3. See eeldab 72 väljasõitu päevas, milleks on vaja 72 autojuhti, 14 abitöölist ja viit mehhaanikut, ning mis teeb kokku 91 kaudset töökohta. Kui abitöökohad välja arvata, siis luuakse puitplaaditehases 77 materjali tarnimisega seotud töökohta. |
| --- | --- |

(130)

Ka puitlaastplaatide puhul tarnitakse puit tehasesse umbes 100 km raadiusest. Päevane hinnanguline vajadus palgi järele on [...] m3, pakkepuidu järele [...] m3 ja höövlilaastude järele [...] m3. Transpordivõimsus on palgi puhul [...] m3 ning pakkepuidu ja laastude puhul [...] m3. See eeldab 72 väljasõitu päevas, milleks on vaja 72 autojuhti, 14 abitöölist ja viit mehhaanikut, ning mis teeb kokku 91 kaudset töökohta. Kui abitöökohad välja arvata, siis luuakse puitplaaditehases 77 materjali tarnimisega seotud töökohta.

| (131) | [...] m3 suurune hinnanguline aastane müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses puitlaastplaadi [...] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures plaate transporditakse veoautodes tarnevõimsusega [...] m3 veoauto kohta. Kui 71 autojuhi, 14 abitöölise ja viie mehhaaniku seast välja arvata abitööjõud, siis tuleb vastuvõetavaks tunnistada 76 kaudset töökohta, mis luuakse lõpptoodete transportimiseks klientidele. |
| --- | --- |

(131)

[...] m3 suurune hinnanguline aastane müügimaht vastab 251 tööpäeva arvestuses puitlaastplaadi [...] m3 suurusele päevasele tootmismahule, kusjuures plaate transporditakse veoautodes tarnevõimsusega [...] m3 veoauto kohta. Kui 71 autojuhi, 14 abitöölise ja viie mehhaaniku seast välja arvata abitööjõud, siis tuleb vastuvõetavaks tunnistada 76 kaudset töökohta, mis luuakse lõpptoodete transportimiseks klientidele.

| (132) | Saksamaa ei esitanud teavet 19 kaudse töökoha kohta, mis loodaks liimaine, kütuse ja melamiinpaberi transportimiseks mõlemasse tehasesse. Komisjon peab seda arvu siiski reaalseks. |
| --- | --- |

(132)

Saksamaa ei esitanud teavet 19 kaudse töökoha kohta, mis loodaks liimaine, kütuse ja melamiinpaberi transportimiseks mõlemasse tehasesse. Komisjon peab seda arvu siiski reaalseks.

| (133) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et transpordisektoris luuakse ühtekokku 264 kaudset töökohta. |
| --- | --- |

(133)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et transpordisektoris luuakse ühtekokku 264 kaudset töökohta.

| (134) | Tähtsuselt teine tegevusvaldkond loodavate kaudsete töökohtade arvu poolest on metsaraie, mida tehakse 251 päeva aastas. |
| --- | --- |

(134)

Tähtsuselt teine tegevusvaldkond loodavate kaudsete töökohtade arvu poolest on metsaraie, mida tehakse 251 päeva aastas.

| (135) | OSB-plaadi valmistamiseks läheb päevas vaja [...] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. [...] m3 puidu mehhaaniliseks töötlemiseks on vaja 25 töötajate rühma, mis koosnevad kahest masinistist ja kahest puidutöötlejast, ning ühte abitöölist kuue töörühma peale; iga töörühma päevane tootlus on [...] m3, mis teeb arvestuslikult kokku 54 töökohta. [...] m3 puidu käsitsi töötlemiseks on vaja 13 puidutöötlejat, kelle päevane tootlus on [...] m3 iga puidutöötleja kohta. Saksamaa sõnul luuakse lisaks 67 kaudsele töökohale veel 13 abitöökohta, mis teeb kokku 80 kaudset töökohta. 67st kaudsest töökohast võetakse arvesse vaid 61, kuna ainult need luuakse kas abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

(135)

OSB-plaadi valmistamiseks läheb päevas vaja [...] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. [...] m3 puidu mehhaaniliseks töötlemiseks on vaja 25 töötajate rühma, mis koosnevad kahest masinistist ja kahest puidutöötlejast, ning ühte abitöölist kuue töörühma peale; iga töörühma päevane tootlus on [...] m3, mis teeb arvestuslikult kokku 54 töökohta. [...] m3 puidu käsitsi töötlemiseks on vaja 13 puidutöötlejat, kelle päevane tootlus on [...] m3 iga puidutöötleja kohta. Saksamaa sõnul luuakse lisaks 67 kaudsele töökohale veel 13 abitöökohta, mis teeb kokku 80 kaudset töökohta. 67st kaudsest töökohast võetakse arvesse vaid 61, kuna ainult need luuakse kas abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.

| (136) | Puitlaastplaadi tootmiseks läheb päevas vaja [...] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. Samade arvutuste kohaselt, mida kohaldati ka OSB-plaadi tootmisega seotud metsaraietööde puhul, luuakse Saksamaa sõnul 41 kaudset töökohta, millest viis on abitöökohad. Neist 41st kaudsest töökohast võetakse arvesse ainult 32, kuna ainult need luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

(136)

Puitlaastplaadi tootmiseks läheb päevas vaja [...] m3 puitu, millest 95 % töödeldakse mehhaaniliselt ja 5 % käsitsi. Samade arvutuste kohaselt, mida kohaldati ka OSB-plaadi tootmisega seotud metsaraietööde puhul, luuakse Saksamaa sõnul 41 kaudset töökohta, millest viis on abitöökohad. Neist 41st kaudsest töökohast võetakse arvesse ainult 32, kuna ainult need luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.

| (137) | Pakkepuidu päevase [...] m3 suuruse tootmismahu saavutamiseks on Saksamaa andmetel vaja luua 36 kaudset töökohta puuraie, tarnimise ja sorteerimise valdkonnas, seitse töökohta abitööjõule ning seitse töökohta materjali hankimise, logistika jm valdkonnas. Ainult 38 töökohta 43st kaudsest töökohast luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

(137)

Pakkepuidu päevase [...] m3 suuruse tootmismahu saavutamiseks on Saksamaa andmetel vaja luua 36 kaudset töökohta puuraie, tarnimise ja sorteerimise valdkonnas, seitse töökohta abitööjõule ning seitse töökohta materjali hankimise, logistika jm valdkonnas. Ainult 38 töökohta 43st kaudsest töökohast luuakse abikõlblikus piirkonnas või sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades.

| (138) | Seega leiab komisjon, et metsaraietööde sektoris luuakse kokku 131 kaudset töökohta. |
| --- | --- |

(138)

Seega leiab komisjon, et metsaraietööde sektoris luuakse kokku 131 kaudset töökohta.

| (139) | Saksamaa ei esitanud teavet 51 kaudse töökoha ja sellele lisanduva kuue abitöökoha kohta, mis luuakse teenuste, majutus- ja tarbekaupade sektoris. Kuna mõnda neist töökohtadest saavad tehased omavahel jagada, siis peab komisjon reaalseks üksnes 45 kaudse töökoha loomist. |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa ei esitanud teavet 51 kaudse töökoha ja sellele lisanduva kuue abitöökoha kohta, mis luuakse teenuste, majutus- ja tarbekaupade sektoris. Kuna mõnda neist töökohtadest saavad tehased omavahel jagada, siis peab komisjon reaalseks üksnes 45 kaudse töökoha loomist.

| (140) | Eeltoodu põhjal selgub, et loodavate kaudsete töökohtade arv abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades on kokku 440. Kui kaudsed abitöökohad välja arvata, teeb see kokku 407 kaudset töökohta. Kui seda tulemust (vastavalt 440 ja 407) võrrelda 355 loodud otsese töökohaga, siis ületab suhtarv mõlemal juhul 100 %, mille tulemusel on piirkondliku mõju tegur (M) 1,5. |
| --- | --- |

(140)

Eeltoodu põhjal selgub, et loodavate kaudsete töökohtade arv abikõlblikus piirkonnas ja sellega piirnevates abikõlblikes piirkondades on kokku 440. Kui kaudsed abitöökohad välja arvata, teeb see kokku 407 kaudset töökohta. Kui seda tulemust (vastavalt 440 ja 407) võrrelda 355 loodud otsese töökohaga, siis ületab suhtarv mõlemal juhul 100 %, mille tulemusel on piirkondliku mõju tegur (M) 1,5.

6.3.4.   INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD ABI SUURIM LUBATUD OSATÄHTSUS

| (141) | Abi suurim lubatud osatähtsus arvutatakse valemi R × T × I × M järgi, (30) nagu on sätestatud 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10. |
| --- | --- |

(141)

Abi suurim lubatud osatähtsus arvutatakse valemi R × T × I × M järgi, (30) nagu on sätestatud 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10.

| (142) | Kuna konkurentsitegur T on kahe asjaomase toote puhul erinev (OSB-plaadi puhul 1 ja puitlaastplaadi puhul 0,75), siis tuleb kindlaks määrata, kuidas arvutada kombineeritud konkurentsitegurit, mida saab kohaldada kogu projekti suhtes. 1998. aasta raamprogramm selle kohta juhtnööre ei anna. |
| --- | --- |

(142)

Kuna konkurentsitegur T on kahe asjaomase toote puhul erinev (OSB-plaadi puhul 1 ja puitlaastplaadi puhul 0,75), siis tuleb kindlaks määrata, kuidas arvutada kombineeritud konkurentsitegurit, mida saab kohaldada kogu projekti suhtes. 1998. aasta raamprogramm selle kohta juhtnööre ei anna.

| (143) | Seoses samalaadse juhtumiga, mis kuulub samuti 1998. aasta raamprogrammi reguleerimisalasse ja mis hõlmas kahte toodet, millele määrati erinev konkurentsitegur (riigiabijuhtum C 15/06 – Pilkington (31)), märkis komisjon, et kuna asjaomane projekt on seotud täielikult integreeritud tootmisüksusega, oleks kunstlik arvutada kahte konkurentsitegurit mõlemasse tootesse tehtud investeeringute suhtelise väärtuse alusel. Seetõttu kasutas komisjon oma arvutustes mõlema tootega seotud tootmisvõimsuse suhet. |
| --- | --- |

(143)

Seoses samalaadse juhtumiga, mis kuulub samuti 1998. aasta raamprogrammi reguleerimisalasse ja mis hõlmas kahte toodet, millele määrati erinev konkurentsitegur (riigiabijuhtum C 15/06 – Pilkington (31)), märkis komisjon, et kuna asjaomane projekt on seotud täielikult integreeritud tootmisüksusega, oleks kunstlik arvutada kahte konkurentsitegurit mõlemasse tootesse tehtud investeeringute suhtelise väärtuse alusel. Seetõttu kasutas komisjon oma arvutustes mõlema tootega seotud tootmisvõimsuse suhet.

| (144) | Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.3, on kõnealune projekt seotud kahe omavahel ühendatud tehasega (OSB-plaadi tehas ja puitlaastplaaditehas), mida seob omavahel ühine tehniline infrastruktuur ja ühine juhatus. Mõlema tehase abikõlblikud kulud on üksteisest eristatavad. Järelikult saab käesoleval juhul erinevalt Pilkingtoni juhtumi suhtes tehtud otsusest arvutada kombineeritud konkurentsiteguri lähtuvalt mõlema toote abikõlblikest investeerimiskuludest. |
| --- | --- |

(144)

Nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 2.3, on kõnealune projekt seotud kahe omavahel ühendatud tehasega (OSB-plaadi tehas ja puitlaastplaaditehas), mida seob omavahel ühine tehniline infrastruktuur ja ühine juhatus. Mõlema tehase abikõlblikud kulud on üksteisest eristatavad. Järelikult saab käesoleval juhul erinevalt Pilkingtoni juhtumi suhtes tehtud otsusest arvutada kombineeritud konkurentsiteguri lähtuvalt mõlema toote abikõlblikest investeerimiskuludest.

| (145) | Saksamaa pakkus oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta mõlema toote konkurentsiteguri arvutamise kolmanda võimalusena välja lähtuda mõlema tootmisüksuse brutokasumist (32). Saksamaa arvates tagab see selle, et arvesse võetakse mõlema asjaomase toote panust tegevustuludesse. |
| --- | --- |

(145)

Saksamaa pakkus oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta mõlema toote konkurentsiteguri arvutamise kolmanda võimalusena välja lähtuda mõlema tootmisüksuse brutokasumist (32). Saksamaa arvates tagab see selle, et arvesse võetakse mõlema asjaomase toote panust tegevustuludesse.

| (146) | Eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohaselt on kogu investeerimisprojekti kombineeritud konkurentsitegur vastavalt 0,86 (lähtuvalt tootmisvõimsusest), (33) 0,85 (lähtuvalt investeerimiskuludest) (34) või 0,92 (lähtuvalt brutokasumist) (35). |
| --- | --- |

(146)

Eespool kirjeldatud lähenemisviisi kohaselt on kogu investeerimisprojekti kombineeritud konkurentsitegur vastavalt 0,86 (lähtuvalt tootmisvõimsusest), (33) 0,85 (lähtuvalt investeerimiskuludest) (34) või 0,92 (lähtuvalt brutokasumist) (35).

| (147) | Kuna ülejäänud kaks tegurit, mis on vajalikud abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks, on 0,8 (kapitali/tööjõu suhtarvu tegur I) ja 1,5 (piirkondliku mõju tegur M), siis vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10 sätestatud valemile R × T × I × M on lõplik abi suurim lubatud osatähtsus vastavalt 36,12 %, 35,70 % ja 38,64 %. Järelikult on Saksamaa teatatud 35 % suurune abi osatähtsus kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga. |
| --- | --- |

(147)

Kuna ülejäänud kaks tegurit, mis on vajalikud abi suurima lubatud osatähtsuse arvutamiseks, on 0,8 (kapitali/tööjõu suhtarvu tegur I) ja 1,5 (piirkondliku mõju tegur M), siis vastavalt 1998. aasta raamprogrammi punktis 3.10 sätestatud valemile R × T × I × M on lõplik abi suurim lubatud osatähtsus vastavalt 36,12 %, 35,70 % ja 38,64 %. Järelikult on Saksamaa teatatud 35 % suurune abi osatähtsus kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga.

| (148) | Seetõttu ei ole vajadust otsustada, millist kombineeritud konkurentsiteguri arvutamise meetodit tuleks kasutada. Saksamaa väljapakutud meetod (mis andis kõige soodsama tulemuse) tuleb aga tagasi lükata, kuna see tugineb 2004. aasta andmetele, mis ei olnud abimeetmest teatamise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

(148)

Seetõttu ei ole vajadust otsustada, millist kombineeritud konkurentsiteguri arvutamise meetodit tuleks kasutada. Saksamaa väljapakutud meetod (mis andis kõige soodsama tulemuse) tuleb aga tagasi lükata, kuna see tugineb 2004. aasta andmetele, mis ei olnud abimeetmest teatamise ajal kättesaadavad.

6.3.5.   ABI TAGASTAMISE KORRALDUSE ESITAMATA JÄTMINE

| (149) | On oluline meenutada, et Saksamaa on juba abisaajatele välja maksnud kokku [...] eurot abi (heakskiidetud abi 69 797 988 euro suurusest kogusummast). |
| --- | --- |

(149)

On oluline meenutada, et Saksamaa on juba abisaajatele välja maksnud kokku [...] eurot abi (heakskiidetud abi 69 797 988 euro suurusest kogusummast).

| (150) | KronoGroup väitis oma märkustes, et komisjon oleks pidanud esitama abi ajutise tagastamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(150)

KronoGroup väitis oma märkustes, et komisjon oleks pidanud esitama abi ajutise tagastamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 11 lõikele 2.

| (151) | Abi tagastamise korraldus on erandlik meede, mida komisjon tohib võtta vaid määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 11 sätestatud eritingimustel. KronoGroup ei esitanud veenvaid argumente, mis oleksid tõendanud, et need tingimused on täidetud, ning abi tagastamise korraldus ei oleks käesoleva juhtumi puhul olnud mingil juhul põhjendatud. |
| --- | --- |

(151)

Abi tagastamise korraldus on erandlik meede, mida komisjon tohib võtta vaid määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 11 sätestatud eritingimustel. KronoGroup ei esitanud veenvaid argumente, mis oleksid tõendanud, et need tingimused on täidetud, ning abi tagastamise korraldus ei oleks käesoleva juhtumi puhul olnud mingil juhul põhjendatud.

VII.   KOKKUVÕTE

| (152) | Komisjon järeldab, et asjaomast abi andes on Saksamaa rikkunud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Saksamaa kohaldatud 35 % suurune abi osatähtsus on siiski kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga. Järelikult sobib kõnealune abi siseturuga kokku, |
| --- | --- |

(152)

Komisjon järeldab, et asjaomast abi andes on Saksamaa rikkunud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Saksamaa kohaldatud 35 % suurune abi osatähtsus on siiski kooskõlas 1998. aasta raamprogrammiga. Järelikult sobib kõnealune abi siseturuga kokku,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa poolt ettevõtjatele Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH antud 69 797 988 euro suurune riigiabi on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 23. märts 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud ELi toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 ELi toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 263, 22.10.2005, lk 7.

2

(3)  EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7.

3

(4)  EKL 2004, lk II-4177.

4

(5)  Vrd otsus kohtuasjas C-199/06: CELF (EKL 2008, lk I-469, punktid 60–64).

5

(6)  Vt joonealune märkus 2.

6

(7)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

7

(8)  EKL 2008, lk I-6619.

8

(9)  Riigiabi N 209/99 – komisjoni 2. augusti 2000. aasta kiri D/105751.

9

(10)  Riigiabi N 702/97 – komisjoni 30. detsembri 1999. aasta kiri D/12438.

10

(11)  Konfidentsiaalne.

11

(12)  Teabe esitas kontserni KronoGroup kuuluvate ettevõtjate nimel advokaadibüroo Luther, Willma, Buchholz, Baierlein ja Nierer.

12

(13)  10. detsembri 2003. aasta uuring „Structural Panel Supply and Demand in Europe”.

13

(14)  See piirkond ei olnud abikõlblik piirkond vastavalt ajavahemikus 2000–2006 kehtinud Saksamaa regionaalabi kaardile.

14

(15)  Professor Collignon on Glunz AG nõukogu liige.

15

(16)  EÜT C 340, 27.11.1999, lk 8.

16

(17)  Jaakko Pöyry Consulting, „The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993–1998”, 20.6.2000.

17

(18)  Jaakko Pöyry, „Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”, 15.9.2000. Jaakko Pöyry, „Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”, 13.2.2001.

18

(19)  Vt ka juhtum IV/M.599 – Noranda Forest/Glunz (EÜT C 298, 11.11.1995).

19

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, eksperdiuuring „Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

20

(21)  Jaakko Pöyry Consulting, „The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993–1998”, 14.4.2000.

21

(22)  Vrd joonealune märkus 19.

22

(23)  Viie aasta keskmise aastase kasvumäära arvutamiseks on vaja kuue aasta nähtava tarbimise andmeid.

23

(24)  Jaakko Pöyry, „The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993–1999”.

24

(25)  Jaakko Pöyry uuring „The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993–1998”.

25

(26)  Lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder.

26

(27)  Nagu need olid olemas esialgse abimeetmest teatamise ajal 2000. aastal.

27

(28)  Lõpptooted, nagu pakendid, piirded, katusesarikad, aluspõrand ning sise- ja välisvooder.

28

(29)  Alalised täistööajaga töökohad, mis on otseselt seotud projektiga.

29

(30)  R on asjaomases abikõlblikus piirkonnas suurettevõtjatele eraldatava abi suurim lubatud osatähtsus, T konkurentsitegur, I kapitali/tööjõu suhtarvu tegur ja M piirkondliku mõju tegur.

30

(31)  ELT L 49, 20.2.2009, lk 18.

31

(32)  Brutokasum on tootega seotud tulude ja muutuvkulude vahe. Brutokasumit saab käsitada panusena, mille toode annab püsikulude katmiseks. Teisisõnu on brutokasum summa, mis lisandub kasumile ühe müüdud ühiku pealt.

32

(33)  Vastavalt teatele oli hinnanguline tootmisvõimsus uue OSB-tehase puhul [...] m3 (42 %) ja puitlaastplaaditehase puhul [...] m3 (58 %). Sellest lähtuvalt on kombineeritud konkurentsitegur 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

33

3

3

(34)  OSB-tehase puhul on abikõlblikud investeerimiskulud 81,8 miljonit eurot (41 %) ja puitlaastplaaditehase puhul 117,6 miljonit eurot (59 %). Sellest lähtuvalt on kombineeritud konkurentsitegur 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

34

(35)  Saksamaa andmetel oli 2004. aastal suhteline brutokasum OSB-tehase puhul 68,5 % ja puitlaastplaaditehase puhul 31,5 %. Sellest lähtuvalt on kombineeritud konkurentsitegur 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.

35

---

SUUNISED

| 3.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 228/37

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

25. august 2011,

millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta

(EKP/2011/13)

(2011/525/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ) (3) kohaselt ei ole e-raha asutused enam krediidiasutused. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ (mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ) (3) kohaselt ei ole e-raha asutused enam krediidiasutused.

| (2) | Seetõttu tuleb muuta e-raha asutuste aruandluse ulatust, sagedust ja tähtaegu, et tagada e-raha statistika kohane kogumine. Eelkõige peab aruandlus võimaldama täielikult jälgida neid e-raha emitente, kes ei ole krediidiasutused, olenemata sellest, kas nad vastavad rahaloomeasutuste mõistele. Lisaks tuleb kohandada 1. augusti 2007. aasta suunise EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (4) sõnastikku, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleb muuta e-raha asutuste aruandluse ulatust, sagedust ja tähtaegu, et tagada e-raha statistika kohane kogumine. Eelkõige peab aruandlus võimaldama täielikult jälgida neid e-raha emitente, kes ei ole krediidiasutused, olenemata sellest, kas nad vastavad rahaloomeasutuste mõistele. Lisaks tuleb kohandada 1. augusti 2007. aasta suunise EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (4) sõnastikku,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2007/9 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  E-raha statistika
  EKP tuvastab ja registreerib koostöös riikide keskpankadega kord aastas Euroopa Liidus kasutatavate e-raha skeemide omadused, asjaomase statistika kättesaadavuse ja sellega seotud andmete koostamise meetodid. RKP-d peavad esitama nende RA-de poolt emiteeritud e-raha statistika kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 1 kirjete nimekirjaga, kelle suhtes ei ole tehtud erandit määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel.
  Kuu- või kvartaliandmed tuleb EKP-le esitada vähemalt kaks korda aastas, aprilli (hõlmab märtsi andmed) ja oktoobri (hõlmab septembri andmed) viimaseks tööpäevaks. Juhul kui andmed on RKP-dele kättesaadavad, võib andmeid esitada suurema sagedusega kord kuus või kvartalis, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKP-d kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid.
  Aruandluse nõue kehtib e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja kes seega vastavad rahaloomeasutuste mõistele, ja e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides ei tegele sisuliselt finantsvahendusega ja seega ei vasta rahaloomeasutuse mõistele. Aruandluse nõue hõlmab ka väikesed rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel, olenemata sellest, kas nad on krediidiasutused.
  RKP-d esitavad statistilise teabe aruande kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 2 kirjete nimekirjaga. Andmed e-raha emitentide kohta, kes ei vasta rahaloomeasutuse mõistele ja kelle suhtes seega ei kohaldata bilansikirjete statistika aruandluse nõudeid, tuleb esitada ulatuses, mis on RKP-dele kättesaadav vastavatelt järelevalveasutustelt või muudest sobivatest allikatest.
  Andmeread tuleb EKP-le esitada kord aastas, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKPd kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

E-raha statistika

EKP tuvastab ja registreerib koostöös riikide keskpankadega kord aastas Euroopa Liidus kasutatavate e-raha skeemide omadused, asjaomase statistika kättesaadavuse ja sellega seotud andmete koostamise meetodid. RKP-d peavad esitama nende RA-de poolt emiteeritud e-raha statistika kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 1 kirjete nimekirjaga, kelle suhtes ei ole tehtud erandit määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel.

Kuu- või kvartaliandmed tuleb EKP-le esitada vähemalt kaks korda aastas, aprilli (hõlmab märtsi andmed) ja oktoobri (hõlmab septembri andmed) viimaseks tööpäevaks. Juhul kui andmed on RKP-dele kättesaadavad, võib andmeid esitada suurema sagedusega kord kuus või kvartalis, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKP-d kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid.

Aruandluse nõue kehtib e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja kes seega vastavad rahaloomeasutuste mõistele, ja e-raha asutuste suhtes, kes e-raha emiteerides ei tegele sisuliselt finantsvahendusega ja seega ei vasta rahaloomeasutuse mõistele. Aruandluse nõue hõlmab ka väikesed rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel, olenemata sellest, kas nad on krediidiasutused.

RKP-d esitavad statistilise teabe aruande kooskõlas käesoleva suunise III lisa 2. osa tabeli 2 kirjete nimekirjaga. Andmed e-raha emitentide kohta, kes ei vasta rahaloomeasutuse mõistele ja kelle suhtes seega ei kohaldata bilansikirjete statistika aruandluse nõudeid, tuleb esitada ulatuses, mis on RKP-dele kättesaadav vastavatelt järelevalveasutustelt või muudest sobivatest allikatest.

Andmeread tuleb EKP-le esitada kord aastas, vaatlusperioodi lõpule järgneva kuu viimaseks tööpäevaks. Andmete puudumisel peavad RKPd kasutama võimaluse korral prognoose või esialgseid andmeid.”

| 2) | III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I lisaga. |
| --- | --- |

2)

III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I lisaga.

| 3) | Sõnastikku muudetakse kooskõlas käesoleva suunise II lisaga. |
| --- | --- |

3)

Sõnastikku muudetakse kooskõlas käesoleva suunise II lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 25. august 2011

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

2

(3)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.

3

(4)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

4

---

I LISA

III lisa 2. osa asendatakse järgmisega:

„2. OSA

E-raha statistika

Andmed muude RA-de kohta (seisud)

Tabel 1

Kuu- või kvartaliaruandluse nõuded, mille suhtes ei ole tehtud erandit määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 alusel

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

KOHUSTUSED

| 9 | Hoiused (kõik vääringud) |
| --- | --- |

9

| 9e | Hoiused – euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1e

sellest e-raha

| 9.1.1e | Riistvarapõhine e-raha |
| --- | --- |

9.1.1e

| 9.1.2e | Tarkvarapõhine e-raha |
| --- | --- |

9.1.2e

| 9x | Hoiused – välisvaluutad |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1x

sellest e-raha

| 9.1.1x | Riistvarapõhine e-raha |
| --- | --- |

9.1.1x

| 9.1.2x | Tarkvarapõhine e-raha |
| --- | --- |

9.1.2x

E-raha kokku

Tabel 2

Nende e-raha asutuste poolt emiteeritud e-raha statistika aastaaruandluse nõuded, kes ei ole krediidiasutused

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

Varad/kohustused kokku

sellest e-raha hoiused (kõik vääringud)”

---

II LISA

Sõnastikku muudetakse järgmiselt.

| 1. | „E-raha” mõiste asendatakse järgmisega:
  „E-raha (Electronic money): rahaline elektrooniliselt, sh magnetiliselt, salvestatud väärtus, mida esindab nõue emitendi vastu, mis tekib maksetehingu tegemiseks vahendite saamisel ja mida võtavad vastu füüsilised või juriidilised isikud, kes ei ole e-raha emitendid.” |
| --- | --- |

1.

„E-raha” mõiste asendatakse järgmisega:

„E-raha (Electronic money): rahaline elektrooniliselt, sh magnetiliselt, salvestatud väärtus, mida esindab nõue emitendi vastu, mis tekib maksetehingu tegemiseks vahendite saamisel ja mida võtavad vastu füüsilised või juriidilised isikud, kes ei ole e-raha emitendid.”

| 2. | „E-raha asutuse” mõiste asendatakse järgmisega:
  „E-raha asutus (Electronic money institution): juriidiline isik, kellele on antud e-raha emiteerimise luba.” |
| --- | --- |

2.

„E-raha asutuse” mõiste asendatakse järgmisega:

„E-raha asutus (Electronic money institution): juriidiline isik, kellele on antud e-raha emiteerimise luba.”

| 3. | „Vahendite” mõiste asendatakse järgmisega:
  „Vahendid (funds): sularaha, kontoraha ja e-raha.” |
| --- | --- |

3.

„Vahendite” mõiste asendatakse järgmisega:

„Vahendid (funds): sularaha, kontoraha ja e-raha.”

| 4. | „Rahaturufondide” mõiste asendatakse järgmisega:
  „Rahaturufond (Money Market Fund, MMF): on määratletud määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artiklis 1a.” |
| --- | --- |

4.

„Rahaturufondide” mõiste asendatakse järgmisega:

„Rahaturufond (Money Market Fund, MMF): on määratletud määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artiklis 1a.”

---