# Euroopan unionin L 193/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.193.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 193 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta23. heinäkuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.193.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 193

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta23. heinäkuu 2011

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös N:o 448/2011/EU, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, päätöksen 2004/162/EY muuttamisesta niiden tuotteiden osalta, joihin voidaan soveltaa vapautusta meriverosta tai meriveron alennusta | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös N:o 448/2011/EU, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, päätöksen 2004/162/EY muuttamisesta niiden tuotteiden osalta, joihin voidaan soveltaa vapautusta meriverosta tai meriveron alennusta

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2011/449/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyllä sopimuksella perustetussa terveys- ja kasvinsuojeluasioiden yhteisessä hallintokomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta mainitun sopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksen V A jakson muuttamiseen (
  1
  ) | 5 |
| | | 2011/450/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, ETA:n sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen | 9 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 716/2011, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, Biskajanlahden sardellin kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta kalastuskaudeksi 2011/2012 | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 717/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cornish Pasty (SMM)) | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 718/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Riviera Ligure (SAN)) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 719/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (saucisson de l’Ardèche (SMM)) | 17 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 720/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 272/2009 muuttamisesta EU:n lentoasemilla suoritettavien nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten vaiheittaisen käyttöönoton osalta (
  1
  ) | 19 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 721/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 22 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 722/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 24 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/451/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, alueiden komitean kahden slovakialaisen jäsenen ja neljän slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä | 26 |
| | | 2011/452/EU |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuesta C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) jonka Kreikka oli myöntänyt yritykselle Ellinikos Hrisos AE
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1006)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2011/453/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU mukaista jäsenvaltioiden raportointia koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4947) | 48 |
| | | 2011/454/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, suojatoimenpiteistä klassista sikaruttoa vastaan Liettuassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5137)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2011/455/EU |
| | * | Yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean päätös N:o 1/2011, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011, alennuksen myöntämisestä raskaan liikenteen suoriteperusteisiin käyttömaksuihin päästöluokkiin Euro II ja III kuuluville ajoneuvoille, joissa on hyväksytty hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmä | 52 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2011/449/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyllä sopimuksella perustetussa terveys- ja kasvinsuojeluasioiden yhteisessä hallintokomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta mainitun sopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksen V A jakson muuttamiseen (
  1
  )

1

5

2011/450/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, ETA:n sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

9

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 716/2011, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, Biskajanlahden sardellin kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta kalastuskaudeksi 2011/2012

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 717/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cornish Pasty (SMM))

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 718/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Riviera Ligure (SAN))

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 719/2011, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (saucisson de l’Ardèche (SMM))

17

*

Komission asetus (EU) N:o 720/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 272/2009 muuttamisesta EU:n lentoasemilla suoritettavien nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten vaiheittaisen käyttöönoton osalta (
  1
  )

1

19

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 721/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

22

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 722/2011, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

24

PÄÄTÖKSET

2011/451/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011, alueiden komitean kahden slovakialaisen jäsenen ja neljän slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä

26

2011/452/EU

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2011, valtiontuesta C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) jonka Kreikka oli myöntänyt yritykselle Ellinikos Hrisos AE
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1006)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1006)

1

27

2011/453/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU mukaista jäsenvaltioiden raportointia koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4947)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4947)

48

2011/454/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011, suojatoimenpiteistä klassista sikaruttoa vastaan Liettuassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5137)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5137)

1

50

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2011/455/EU

*

Yhteisön ja Sveitsin maaliikennekomitean päätös N:o 1/2011, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011, alennuksen myöntämisestä raskaan liikenteen suoriteperusteisiin käyttömaksuihin päästöluokkiin Euro II ja III kuuluville ajoneuvoille, joissa on hyväksytty hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmä

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 448/2011/EU,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

päätöksen 2004/162/EY muuttamisesta niiden tuotteiden osalta, joihin voidaan soveltaa vapautusta meriverosta tai meriveron alennusta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 349 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan merentakaisten departementtien meriverojärjestelmästä ja päätöksen 89/688/ETY voimassaoloajan jatkamisesta 10 päivänä helmikuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/162/EY (2) Ranskan viranomaisille annetaan lupa soveltaa vapautuksia meriverosta tai meriveron alennuksia päätöksen liitteessä lueteltuihin tuotteisiin. Verokannan porrastus saa olla enintään 10, 20 tai 30 prosenttiyksikköä tuotteesta ja merentakaisesta departementista riippuen. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan merentakaisten departementtien meriverojärjestelmästä ja päätöksen 89/688/ETY voimassaoloajan jatkamisesta 10 päivänä helmikuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/162/EY (2) Ranskan viranomaisille annetaan lupa soveltaa vapautuksia meriverosta tai meriveron alennuksia päätöksen liitteessä lueteltuihin tuotteisiin. Verokannan porrastus saa olla enintään 10, 20 tai 30 prosenttiyksikköä tuotteesta ja merentakaisesta departementista riippuen.

| (2) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 31 päivänä heinäkuuta 2008 päätöksen 2004/162/EY 4 artiklan toisen kohdan mukaisesti kertomuksen kyseisessä päätöksessä tarkoitetun verojärjestelyn soveltamisesta. Viranomaiset täydensivät kertomusta 22 päivänä joulukuuta 2008 ja toimittivat komissiolle 16 päivänä huhtikuuta 2010 lisätietoja, joita komissio oli pyytänyt 15 päivänä huhtikuuta 2009. Ranskan viranomaisten antamaan kertomukseen sisältyi pyyntö porrastetun verotuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luettelon mukauttamisesta Ranskan Guyanan osalta. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 31 päivänä heinäkuuta 2008 päätöksen 2004/162/EY 4 artiklan toisen kohdan mukaisesti kertomuksen kyseisessä päätöksessä tarkoitetun verojärjestelyn soveltamisesta. Viranomaiset täydensivät kertomusta 22 päivänä joulukuuta 2008 ja toimittivat komissiolle 16 päivänä huhtikuuta 2010 lisätietoja, joita komissio oli pyytänyt 15 päivänä huhtikuuta 2009. Ranskan viranomaisten antamaan kertomukseen sisältyi pyyntö porrastetun verotuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luettelon mukauttamisesta Ranskan Guyanan osalta.

| (3) | Komissio on toimittanut neuvostolle päätöksen 2004/162/EY 4 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetun kertomuksen, joka perustuu Ranskan viranomaisten kertomukseen, ja ehdotuksen kyseisen päätöksen mukauttamiseksi. Mukautukset koskevat joko kaikkia neljää merentakaista departementtia tai ainoastaan Ranskan Guyanaa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on toimittanut neuvostolle päätöksen 2004/162/EY 4 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetun kertomuksen, joka perustuu Ranskan viranomaisten kertomukseen, ja ehdotuksen kyseisen päätöksen mukauttamiseksi. Mukautukset koskevat joko kaikkia neljää merentakaista departementtia tai ainoastaan Ranskan Guyanaa.

| (4) | On syytä todeta, että tiettyjä tuotteita ei enää tuoteta paikallisesti kyseisessä merentakaisessa departementissa ja että Ranskan viranomaiset eivät enää sovella porrastettua verotusta tiettyihin muihin tuotteisiin, koska paikallisesti tuotettujen tuotteiden hinta vastaa nykyään merentakaisen departementin ulkopuolelta lähtöisin olevien tuotteiden hintaa. Sen vuoksi kyseiset tuotteet olisi poistettava päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevista luetteloista. Guadeloupen osalta tällaisia tuotteita ovat margariini (tuote 1517 10 (3) sekä pikkukivi, sora jne. (tuote 2517 10). Martiniquen osalta on kyse jäätymistä estävistä valmisteista sekä valmistetuista huurteen- ja jäänpoistonesteistä (tuote 3820), margariinista (tuote 1517 10) ja tietyistä hapoista (tuote 2811). Réunionin osalta tällaisia tuotteita ovat soijaöljy (tuote 1507 90), tietyt oliiviöljyt (tuote 1510 00 90), tietyt kemikaalituotteet (tuotteet 2828 10 00 ja 2828 90 00) ja tietyt valokuvaustarvikkeet (tuote 3705 10 00). |
| --- | --- |

(4)

On syytä todeta, että tiettyjä tuotteita ei enää tuoteta paikallisesti kyseisessä merentakaisessa departementissa ja että Ranskan viranomaiset eivät enää sovella porrastettua verotusta tiettyihin muihin tuotteisiin, koska paikallisesti tuotettujen tuotteiden hinta vastaa nykyään merentakaisen departementin ulkopuolelta lähtöisin olevien tuotteiden hintaa. Sen vuoksi kyseiset tuotteet olisi poistettava päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevista luetteloista. Guadeloupen osalta tällaisia tuotteita ovat margariini (tuote 1517 10 (3) sekä pikkukivi, sora jne. (tuote 2517 10). Martiniquen osalta on kyse jäätymistä estävistä valmisteista sekä valmistetuista huurteen- ja jäänpoistonesteistä (tuote 3820), margariinista (tuote 1517 10) ja tietyistä hapoista (tuote 2811). Réunionin osalta tällaisia tuotteita ovat soijaöljy (tuote 1507 90), tietyt oliiviöljyt (tuote 1510 00 90), tietyt kemikaalituotteet (tuotteet 2828 10 00 ja 2828 90 00) ja tietyt valokuvaustarvikkeet (tuote 3705 10 00).

| (5) | On lisäksi syytä todeta, että tosiasiallisesti sovellettava porrastettu verokanta on joidenkin tuotteiden osalta tuntuvasti alhaisempi kuin sallittu porrastettu enimmäisverokanta. Kyseisiin tuotteisiin sovellettavaa sallittua porrastettua enimmäisverokantaa olisi sen vuoksi alennettava, koska ei ole erityistä syytä olettaa, että nykyistä porrastettua verokantaa voisi olla tarpeen korottaa lähitulevaisuudessa. Guadeloupen osalta tällaisia tuotteita ovat tietyt lihat (tuote 0210), tietyt vihannekset (tuotteet 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 ja 0709 90), tietyt eläinten ruokintaan käytettävät valmisteet (tuote 2309), tietyt maalit (tuotteet 3208, 3209 ja 3210), tietyt hiontatuotteet (tuote 6805) ja tietyt lasit näköä korjaaviin silmälaseihin (tuote 7015 10 00). Ranskan Guyanan osalta on kyse tietyistä riiseistä (tuote 1006 20). Martiniquen osalta kyse on tietyistä viljoista (tuote 1008 90 90), tietyistä jauhoista (tuote 1102) sekä pikkukivistä, sorasta jne. (tuote 2517 10). |
| --- | --- |

(5)

On lisäksi syytä todeta, että tosiasiallisesti sovellettava porrastettu verokanta on joidenkin tuotteiden osalta tuntuvasti alhaisempi kuin sallittu porrastettu enimmäisverokanta. Kyseisiin tuotteisiin sovellettavaa sallittua porrastettua enimmäisverokantaa olisi sen vuoksi alennettava, koska ei ole erityistä syytä olettaa, että nykyistä porrastettua verokantaa voisi olla tarpeen korottaa lähitulevaisuudessa. Guadeloupen osalta tällaisia tuotteita ovat tietyt lihat (tuote 0210), tietyt vihannekset (tuotteet 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60 ja 0709 90), tietyt eläinten ruokintaan käytettävät valmisteet (tuote 2309), tietyt maalit (tuotteet 3208, 3209 ja 3210), tietyt hiontatuotteet (tuote 6805) ja tietyt lasit näköä korjaaviin silmälaseihin (tuote 7015 10 00). Ranskan Guyanan osalta on kyse tietyistä riiseistä (tuote 1006 20). Martiniquen osalta kyse on tietyistä viljoista (tuote 1008 90 90), tietyistä jauhoista (tuote 1102) sekä pikkukivistä, sorasta jne. (tuote 2517 10).

| (6) | On myös syytä todeta, että tietyissä tapauksissa näyttää siltä, ettei paikallisesti valmistettujen tuotteiden kilpailukyky ole heikompi kuin merentakaisten departementtien ulkopuolelta lähtöisin olevien tuotteiden. Kyse on tuotteista, jotka kuuluvat tällä hetkellä päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevan A osan soveltamisalaan, joiden tuotantovolyymi kyseisessä merentakaisessa departementissa on merkittävä ja joiden osalta on todettu, että vaikka mainittuihin tuotteisiin on sovellettu alhaista porrastettua verokantaa, vastaavia tuotteita ei ole lainkaan tuotu tarkastelun kohteena olevien kolmen viimeisen vuoden aikana. Kyseiset tuotteet olisi sen vuoksi poistettava päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevista luetteloista. Guadeloupen osalta kyse on tietyistä elintarviketuotannossa syntyneistä jätetuotteista (tuote 2302). Réunionin osalta kyse on tietyistä puumassan valmistuksessa syntyvistä jäteliemistä (tuote 3804 00). |
| --- | --- |

(6)

On myös syytä todeta, että tietyissä tapauksissa näyttää siltä, ettei paikallisesti valmistettujen tuotteiden kilpailukyky ole heikompi kuin merentakaisten departementtien ulkopuolelta lähtöisin olevien tuotteiden. Kyse on tuotteista, jotka kuuluvat tällä hetkellä päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevan A osan soveltamisalaan, joiden tuotantovolyymi kyseisessä merentakaisessa departementissa on merkittävä ja joiden osalta on todettu, että vaikka mainittuihin tuotteisiin on sovellettu alhaista porrastettua verokantaa, vastaavia tuotteita ei ole lainkaan tuotu tarkastelun kohteena olevien kolmen viimeisen vuoden aikana. Kyseiset tuotteet olisi sen vuoksi poistettava päätöksen 2004/162/EY liitteessä olevista luetteloista. Guadeloupen osalta kyse on tietyistä elintarviketuotannossa syntyneistä jätetuotteista (tuote 2302). Réunionin osalta kyse on tietyistä puumassan valmistuksessa syntyvistä jäteliemistä (tuote 3804 00).

| (7) | Nimenomaan Ranskan Guyanaa koskevia muutoksia eli uusien tuotteiden lisäämistä luetteloihin ja tiettyihin tuotteisiin sovellettavan porrastetun verokannan korottamista perustellaan kussakin tapauksessa sillä, että paikallisesti valmistettujen tuotteiden kustannukset ovat korkeammat kuin unionin Euroopan puoleisella alueella valmistettavien vastaavien tuontituotteiden kustannukset. |
| --- | --- |

(7)

Nimenomaan Ranskan Guyanaa koskevia muutoksia eli uusien tuotteiden lisäämistä luetteloihin ja tiettyihin tuotteisiin sovellettavan porrastetun verokannan korottamista perustellaan kussakin tapauksessa sillä, että paikallisesti valmistettujen tuotteiden kustannukset ovat korkeammat kuin unionin Euroopan puoleisella alueella valmistettavien vastaavien tuontituotteiden kustannukset.

| (8) | Ranskan Guyanan osalta tältä osin tehtävät muutokset koskevat pääasiassa sellaisten tuotteiden lisäämistä päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin, joita valmistettiin paikallisesti jo vuonna 2004 ja joiden lisäämistä porrastetun verotuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luetteloon ei ollut pyydetty vuonna 2004. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan Guyanan osalta tältä osin tehtävät muutokset koskevat pääasiassa sellaisten tuotteiden lisäämistä päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin, joita valmistettiin paikallisesti jo vuonna 2004 ja joiden lisäämistä porrastetun verotuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luetteloon ei ollut pyydetty vuonna 2004.

| (9) | Maatalouden, kalatalouden ja elintarviketeollisuuden aloilla tuotteita, jotka on lisättävä päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin, ovat tietyt lihat (tuotteet 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 ja 0210), tietyt kalalajit (tuotteet 0304 ja 0305), tietyt lihavalmisteet (tuotteet 1601 ja 1602), tietyt sokerituotteet (tuote 1702), tietyt ruokaleivät, kakut tai leivokset (tuote 1905), tietyt säilötyt kasvikset tai hedelmät (tuotteet 2001 ja 2006), hillot (tuote 2007), tietyt kastikkeet (tuote 2103), jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet (tuote 2105), tietyt muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet (tuote 2106) sekä tietyt liköörit ja rommipohjaiset juomat (tuotteet 2208 70 ja 2208 90). |
| --- | --- |

(9)

Maatalouden, kalatalouden ja elintarviketeollisuuden aloilla tuotteita, jotka on lisättävä päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin, ovat tietyt lihat (tuotteet 0201, 0202, 0203, 0204, 0208 ja 0210), tietyt kalalajit (tuotteet 0304 ja 0305), tietyt lihavalmisteet (tuotteet 1601 ja 1602), tietyt sokerituotteet (tuote 1702), tietyt ruokaleivät, kakut tai leivokset (tuote 1905), tietyt säilötyt kasvikset tai hedelmät (tuotteet 2001 ja 2006), hillot (tuote 2007), tietyt kastikkeet (tuote 2103), jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset jäädytetyt valmisteet (tuote 2105), tietyt muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet (tuote 2106) sekä tietyt liköörit ja rommipohjaiset juomat (tuotteet 2208 70 ja 2208 90).

| (10) | Sisustus- ja rakennusalojen osalta kyseisiä tuotteita ovat tietyt muovituotteet (tuotteet 3919 ja 3926), tietyt sementistä, betonista tai tekokivestä valmistetut tavarat (tuote 6810 19) ja tietyt raudasta valmistetut tavarat (tuotteet 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 ja 7314). |
| --- | --- |

(10)

Sisustus- ja rakennusalojen osalta kyseisiä tuotteita ovat tietyt muovituotteet (tuotteet 3919 ja 3926), tietyt sementistä, betonista tai tekokivestä valmistetut tavarat (tuote 6810 19) ja tietyt raudasta valmistetut tavarat (tuotteet 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7309, 7310 ja 7314).

| (11) | Metsien hyödyntämisen ja muiden muualle kuulumattomien tuotteiden osalta kyse on puulajeista ja puusepäntuotteista (tuotteista 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99 ja 4418, ei kuitenkaan alanimikkeistä 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 ja 4418 79), tietyistä huonekaluista (tuotteista 9403 40 10 ja 9406, ei kuitenkaan alanimikkeestä 9406 00 31), tietyistä painotuotteista (tuotteista 4910 ja 4911) sekä tietyistä vaatteista (tuotteista 6109, 6205 ja 6206). |
| --- | --- |

(11)

Metsien hyödyntämisen ja muiden muualle kuulumattomien tuotteiden osalta kyse on puulajeista ja puusepäntuotteista (tuotteista 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99 ja 4418, ei kuitenkaan alanimikkeistä 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 ja 4418 79), tietyistä huonekaluista (tuotteista 9403 40 10 ja 9406, ei kuitenkaan alanimikkeestä 9406 00 31), tietyistä painotuotteista (tuotteista 4910 ja 4911) sekä tietyistä vaatteista (tuotteista 6109, 6205 ja 6206).

| (12) | Kun kyse on Ranskan Guyanasta, tiettyjen päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin jo sisältyvien tuotteiden osalta olisi laajennettava kyseessä olevaa porrastettua enimmäisverokantaa koskemaan sellaisia yhteisen nimikkeistön alanimikkeitä, joihin sitä ei sovelleta tällä hetkellä, tai korotettava kyseistä porrastettua enimmäisverokantaa tai toteutettava nämä molemmat vaihtoehdot. |
| --- | --- |

(12)

Kun kyse on Ranskan Guyanasta, tiettyjen päätöksen 2004/162/EY liitteessä oleviin luetteloihin jo sisältyvien tuotteiden osalta olisi laajennettava kyseessä olevaa porrastettua enimmäisverokantaa koskemaan sellaisia yhteisen nimikkeistön alanimikkeitä, joihin sitä ei sovelleta tällä hetkellä, tai korotettava kyseistä porrastettua enimmäisverokantaa tai toteutettava nämä molemmat vaihtoehdot.

| (13) | Sen vuoksi kaikki hedelmämehut (tuote 2009), kaikki lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät tai maustetut kivennäisvedet (tuote 2202) ja kaikki tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat (tuote 3923) olisi lisättävä luetteloon C, johon sisältyviin tuotteisiin voidaan soveltaa 30 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa, ja nimikkeeseen 2009 80 kuuluvat hedelmämehut, nimikkeeseen 2202 10 kuuluvat kivennäisvedet ja tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat (tuote 3923), joiden sallittu porrastettu verokanta on nykyisin 20 prosenttiyksikköä, olisi poistettava luettelosta B. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi kaikki hedelmämehut (tuote 2009), kaikki lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät tai maustetut kivennäisvedet (tuote 2202) ja kaikki tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat (tuote 3923) olisi lisättävä luetteloon C, johon sisältyviin tuotteisiin voidaan soveltaa 30 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa, ja nimikkeeseen 2009 80 kuuluvat hedelmämehut, nimikkeeseen 2202 10 kuuluvat kivennäisvedet ja tavaroiden kuljettamiseen tai pakkaamiseen käytettävät muovitavarat (tuote 3923), joiden sallittu porrastettu verokanta on nykyisin 20 prosenttiyksikköä, olisi poistettava luettelosta B.

| (14) | Sementtien osalta luettelossa B (tuotteet, joihin voidaan soveltaa 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa) valkosementti (tuote 2523 21 00) olisi korvattava muilla portlandsementeillä (tuote 2523 29). Rautaa tai terästä olevien rakenteiden tai rakenteiden osien osalta sallittua 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa olisi sovellettava kaikkiin nimikkeeseen 7308 kuuluviin tuotteisiin eikä ainoastaan alanimikkeeseen 7308 90 kuuluviin tuotteisiin, kuten nykyisin. Alumiinitavaroiden osalta 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa olisi sovellettava kaikkiin nimikkeeseen 7610 kuuluviin tuotteisiin eikä vain alanimikkeeseen 7610 90 kuuluviin tuotteisiin, kuten nykyisin. Tämä tarkoittaisi, että kyseistä porrastettua verokantaa voitaisiin soveltaa myös nimikkeeseen 7610 10 kuuluviin oviin, ikkunoihin, ovenkarmeihin ja kynnyksiin. |
| --- | --- |

(14)

Sementtien osalta luettelossa B (tuotteet, joihin voidaan soveltaa 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa) valkosementti (tuote 2523 21 00) olisi korvattava muilla portlandsementeillä (tuote 2523 29). Rautaa tai terästä olevien rakenteiden tai rakenteiden osien osalta sallittua 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa olisi sovellettava kaikkiin nimikkeeseen 7308 kuuluviin tuotteisiin eikä ainoastaan alanimikkeeseen 7308 90 kuuluviin tuotteisiin, kuten nykyisin. Alumiinitavaroiden osalta 20 prosenttiyksikön porrastettua verokantaa olisi sovellettava kaikkiin nimikkeeseen 7610 kuuluviin tuotteisiin eikä vain alanimikkeeseen 7610 90 kuuluviin tuotteisiin, kuten nykyisin. Tämä tarkoittaisi, että kyseistä porrastettua verokantaa voitaisiin soveltaa myös nimikkeeseen 7610 10 kuuluviin oviin, ikkunoihin, ovenkarmeihin ja kynnyksiin.

| (15) | Ranskan Guyanan osalta olisi lisäksi lisättävä niiden tuotteiden luetteloihin, joihin voidaan soveltaa porrastettua verotusta, kolme tuotetta, joita ei tuoteta vielä paikallisesti, mutta joiden tuotannon aloittamisesta lähitulevaisuudessa on olemassa konkreettisia suunnitelmia. Kyseiset kolme tuotetta ovat maito (tuote 0401), kivennäisvedet (tuote 2201) sekä tietyt kivestä tai muista kivennäisaineista tehdyt tavarat (tuote 6815). |
| --- | --- |

(15)

Ranskan Guyanan osalta olisi lisäksi lisättävä niiden tuotteiden luetteloihin, joihin voidaan soveltaa porrastettua verotusta, kolme tuotetta, joita ei tuoteta vielä paikallisesti, mutta joiden tuotannon aloittamisesta lähitulevaisuudessa on olemassa konkreettisia suunnitelmia. Kyseiset kolme tuotetta ovat maito (tuote 0401), kivennäisvedet (tuote 2201) sekä tietyt kivestä tai muista kivennäisaineista tehdyt tavarat (tuote 6815).

| (16) | Sen vuoksi päätös 2004/162/EY olisi muutettava, |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi päätös 2004/162/EY olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2004/162/EY liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2012.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  Lausunto annettu 5. kesäkuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL L 52, 21.2.2004, s. 64.

2

(3)  Yhteisen tullitariffin nimikkeistön luokituksen mukaan.

3

---

LIITE

Muutetaan päätöksen 2004/162/EY liite seuraavasti:

| 1) | Muutetaan A osa seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan seuraavat tuotteet: ”0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”, ja poistetaan tuote ”2302”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan A osa seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan seuraavat tuotteet: ”0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”, ja poistetaan tuote ”2302”;

| b) | lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1006 20, 2201”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1006 20, 2201”;

| c) | lisätään 3 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1008 90 90, 1102, 2517 10”, ja poistetaan tuote ”2811”: |
| --- | --- |

c)

lisätään 3 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1008 90 90, 1102, 2517 10”, ja poistetaan tuote ”2811”:

| d) | poistetaan 4 kohdasta seuraavat tuotteet: ”3705 10 00, 3804 00”. |
| --- | --- |

d)

poistetaan 4 kohdasta seuraavat tuotteet: ”3705 10 00, 3804 00”.

| 2) | Muutetaan B osa seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan seuraavat tuotteet: ”3208, 3209, 3210, 7015 10 00”, ja poistetaan seuraavat tuotteet: ”0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan B osa seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan seuraavat tuotteet: ”3208, 3209, 3210, 7015 10 00”, ja poistetaan seuraavat tuotteet: ”0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”;

| b) | lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610”, ja poistetaan seuraavat tuotteet: ”1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610”, ja poistetaan seuraavat tuotteet: ”1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”;

| c) | poistetaan 3 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1008 90 90, 1102, 3820 ei kuitenkaan 3820 00 00”; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 3 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1008 90 90, 1102, 3820 ei kuitenkaan 3820 00 00”;

| d) | poistetaan 4 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”. |
| --- | --- |

d)

poistetaan 4 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”.

| 3) | Muutetaan C osa seuraavasti:






  a) | poistetaan 1 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan C osa seuraavasti:

a)

poistetaan 1 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”;

| b) | lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 ei kuitenkaan 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 ja 4418 79, 9403 40 10, 9406 ei kuitenkaan 9406 00 31”; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan seuraavat tuotteet: ”1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 ei kuitenkaan 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 ja 4418 79, 9403 40 10, 9406 ei kuitenkaan 9406 00 31”;

| c) | poistetaan 3 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1517 10, 2517 10”. |
| --- | --- |

c)

poistetaan 3 kohdasta seuraavat tuotteet: ”1517 10, 2517 10”.

---

(1)  Vain nimikkeeseen 2208 40 kuuluvat rommipohjaiset tuotteet.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/5

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2011,

Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyllä sopimuksella perustetussa terveys- ja kasvinsuojeluasioiden yhteisessä hallintokomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta mainitun sopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksen V A jakson muuttamiseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/449/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto on päätöksellä 2005/269/EY (1) hyväksynyt yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, tekemisen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto on päätöksellä 2005/269/EY (1) hyväksynyt yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, tekemisen.

| (2) | Assosiaatiosopimuksen liite IV sisältää sopimuksen eläinten ja eläintuotteiden, kasvien ja kasvituotteiden sekä muiden tavaroiden kauppaan ja eläinten hyvinvointiin sovellettavista terveys- ja kasvinsuojelutoimista, jäljempänä ’EU:n ja Chilen SPS-sopimus’. |
| --- | --- |

(2)

Assosiaatiosopimuksen liite IV sisältää sopimuksen eläinten ja eläintuotteiden, kasvien ja kasvituotteiden sekä muiden tavaroiden kauppaan ja eläinten hyvinvointiin sovellettavista terveys- ja kasvinsuojelutoimista, jäljempänä ’EU:n ja Chilen SPS-sopimus’.

| (3) | Assosiaatiosopimuksen 89 artiklan 3 kohdalla perustetulla terveys- ja kasvinsuojeluasioiden yhteisellä hallintokomitealla, jäljempänä ’yhteinen hallintokomitea’, on EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 16 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla valta tehdä päätöksiä EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäysten I–XII muuttamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Assosiaatiosopimuksen 89 artiklan 3 kohdalla perustetulla terveys- ja kasvinsuojeluasioiden yhteisellä hallintokomitealla, jäljempänä ’yhteinen hallintokomitea’, on EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 16 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla valta tehdä päätöksiä EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäysten I–XII muuttamisesta.

| (4) | EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksessä V olevan A jakson olisi sisällettävä tärkeysjärjestyksessä ensisijaiset alat tai osa-alueet, joille vastaavuus voidaan myöntää. |
| --- | --- |

(4)

EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksessä V olevan A jakson olisi sisällettävä tärkeysjärjestyksessä ensisijaiset alat tai osa-alueet, joille vastaavuus voidaan myöntää.

| (5) | Chilen tasavalta haluaisi käyttää simpukoihin jalostuskäsittelyä, josta ei ole säädetty asianomaisessa unionin lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(5)

Chilen tasavalta haluaisi käyttää simpukoihin jalostuskäsittelyä, josta ei ole säädetty asianomaisessa unionin lainsäädännössä.

| (6) | Jotta voidaan arvioida, voidaanko ehdotetulla jalostuskäsittelyllä saavuttaa samantasoinen kuluttajasuoja kuin unionin lainsäädännön mukaisella käsittelyllä, on käsittelyjen vastaavuus arvioitava. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan arvioida, voidaanko ehdotetulla jalostuskäsittelyllä saavuttaa samantasoinen kuluttajasuoja kuin unionin lainsäädännön mukaisella käsittelyllä, on käsittelyjen vastaavuus arvioitava.

| (7) | EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että mainitun sopimuksen lisäyksessä V olevaa A jaksoa muutetaan yksilöimällä ensisijaiset alat tai osa-alueet ennen kuin vastaavuuden arviointia koskevat neuvottelut voidaan aloittaa. ”Kalastustuotteet”-ala ja sen osa-alue ”simpukat” olisi lisättävä kyseisessä lisäyksessä olevaan ensisijaisten alojen ja osa-alueiden luetteloon. |
| --- | --- |

(7)

EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa edellytetään, että mainitun sopimuksen lisäyksessä V olevaa A jaksoa muutetaan yksilöimällä ensisijaiset alat tai osa-alueet ennen kuin vastaavuuden arviointia koskevat neuvottelut voidaan aloittaa. ”Kalastustuotteet”-ala ja sen osa-alue ”simpukat” olisi lisättävä kyseisessä lisäyksessä olevaan ensisijaisten alojen ja osa-alueiden luetteloon.

| (8) | Näin ollen unionin olisi omaksuttava tähän liitetyssä yhteisen hallintokomitean päätösluonnoksessa esitetty kanta assosiaatiosopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksen V A jakson muuttamiseen, |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen unionin olisi omaksuttava tähän liitetyssä yhteisen hallintokomitean päätösluonnoksessa esitetty kanta assosiaatiosopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksen V A jakson muuttamiseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unionin kanta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyllä sopimuksella perustetussa terveys- ja kasvinsuojeluasioita käsittelevässä yhteisessä hallintokomiteassa, jäljempänä ’yhteinen hallintokomitea’, EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksen V A jakson muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn yhteisen hallintokomitean päätösluonnokseen.

2 artikla

EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksen V A jakson muuttamista koskeva yhteisen hallintokomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä heti, kun se on hyväksytty.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

FAZEKAS S.

---

(1)  Neuvoston päätös 2005/269/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen tekemisestä (EUVL L 84, 2.4.2005, s. 19).

1

---

LUONNOS

ELÄINTEN JA ELÄINTUOTTEIDEN, KASVIEN JA KASVITUOTTEIDEN SEKÄ MUIDEN TAVAROIDEN KAUPPAAN JA ELÄINTEN HYVINVOINTIIN SOVELLETTAVISTA TERVEYS- JA KASVINSUOJELUTOIMISTA TEHDYLLÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA CHILEN TASAVALLAN VÄLISELLÄ SOPIMUKSELLA PERUSTETUN TERVEYS- JA KASVINSUOJELUASIOIDEN YHTEISEN HALLINTOKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2011,

...

sopimuksen liitteessä IV olevan lisäyksessä V olevan A jakson muuttamisesta

YHTEINEN HALLINTOKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisen sopimuksen eläinten ja eläintuotteiden, kasvien ja kasvituotteiden sekä muiden tavaroiden kauppaan ja eläinten hyvinvointiin sovellettavista terveys- ja kasvinsuojelutoimista, jäljempänä ’EU:n ja Chilen SPS-sopimus’, ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa määrätään, että vastaavuus voidaan myöntää yksittäiselle toimenpiteelle ja/tai toimenpideryhmälle ja/tai johonkin alaan tai osa-alueeseen sovellettavalle järjestelmälle. |
| --- | --- |

(1)

EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa määrätään, että vastaavuus voidaan myöntää yksittäiselle toimenpiteelle ja/tai toimenpideryhmälle ja/tai johonkin alaan tai osa-alueeseen sovellettavalle järjestelmälle.

| (2) | EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa määrätään, että alat tai osa-alueet, joilla vastaavuusmenettely voidaan aloittaa, luetellaan tärkeysjärjestyksessä lisäyksessä V olevassa A jaksossa. |
| --- | --- |

(2)

EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa määrätään, että alat tai osa-alueet, joilla vastaavuusmenettely voidaan aloittaa, luetellaan tärkeysjärjestyksessä lisäyksessä V olevassa A jaksossa.

| (3) | Chilen tasavalta on ilmaissut kiinnostuksensa sisällyttää simpukat kalastustuotteiden osa-alueena lisäyksessä V olevaan A jaksoon ensisijaisena alana, jonka osalta olisi aloitettava niihin sovellettavien toimenpiteiden vastaavuuden arviointi. |
| --- | --- |

(3)

Chilen tasavalta on ilmaissut kiinnostuksensa sisällyttää simpukat kalastustuotteiden osa-alueena lisäyksessä V olevaan A jaksoon ensisijaisena alana, jonka osalta olisi aloitettava niihin sovellettavien toimenpiteiden vastaavuuden arviointi.

| (4) | Osapuolet sopivat yhteisen hallintokomitean viidennessä kokouksessa menettelyn aloittamisesta EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksessä V olevan A jakson muuttamiseksi tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Osapuolet sopivat yhteisen hallintokomitean viidennessä kokouksessa menettelyn aloittamisesta EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksessä V olevan A jakson muuttamiseksi tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan EU:n ja Chilen SPS-sopimuksen lisäyksessä V oleva A jakso tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Yhteisen hallintokomitean molemmat puheenjohtajat tai muut henkilöt, jotka on valtuutettu toimimaan osapuolten puolesta, allekirjoittavat tämän kahtena kappaleena tehdyn päätöksen. Päätös hyväksytään sopimuspuolten suostumuksella toimivien sihteerien välisellä kirjallisten muistioiden vaihdolla, jolla vahvistetaan tarvittavien sisäisten oikeudellisten menettelyjen päätökseen saattaminen.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona viimeinen kirjallinen muistio vastaanotetaan.

Allekirjoitettu Santiagossa [...] päivänä [...] kuuta [...]

Allekirjoitettu Brysselissä [...] päivänä [...] kuuta [...]

Yhteisen hallintokomitean puolesta

Chilen tasavallan valtuuskunnan johtaja

Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

LIITE

Lisäys V

ENSISIJAISET ALAT TAI OSA-ALUEET, JOILLE VASTAAVUUS VOIDAAN MYÖNTÄÄ, SEKÄ LAITOSTEN ALUSTAVAA HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET JA MÄÄRÄYKSET

A.   Ensisijaiset alat tai osa-alueet, joille vastaavuus voidaan myöntää

| 1) | Ala: Kalastustuotteet
  Osa-alue: Simpukat |
| --- | --- |

1)

Ala: Kalastustuotteet

Osa-alue: Simpukat

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/9

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

ETA:n sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

(2011/450/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 218 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1), jäljempänä ’ETA-sopimus’, pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä ja -järjestelyjä yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1), jäljempänä ’ETA-sopimus’, pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä ja -järjestelyjä yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

| (2) | On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä, jota ne tekevät unionin yleisestä talousarvioista rahoitettavissa, sisämarkkinoiden toteuttamista, toimintaa ja kehittämistä koskevissa unionin toimissa. |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä, jota ne tekevät unionin yleisestä talousarvioista rahoitettavissa, sisämarkkinoiden toteuttamista, toimintaa ja kehittämistä koskevissa unionin toimissa.

| (3) | Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen.

| (4) | Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(4)

Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa omaksuttava Euroopan unionin kanta ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn. luonnokseen ETA:n sekakomitean päätökseksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

---

LUONNOS

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o .../2011

annettu ...,

yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen pöytäkirja 31 on muutettu ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen pöytäkirja 31 on muutettu ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .../... (1).

| (2) | On aiheellista jatkaa yhteistyötä, jota sopimuspuolet tekevät unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa, sisämarkkinoiden toteuttamista, toimintaa ja kehittämistä koskevissa unionin toimissa. |
| --- | --- |

(2)

On aiheellista jatkaa yhteistyötä, jota sopimuspuolet tekevät unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa, sisämarkkinoiden toteuttamista, toimintaa ja kehittämistä koskevissa unionin toimissa.

| (3) | Tämän vuoksi sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 7 artikla seuraavasti:

| 1. | Muutetaan 6 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

1.

Muutetaan 6 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 ja 2011.

| 2. | Muutetaan 7 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

2.

Muutetaan 7 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 ja 2011.

| 3. | Muutetaan 8 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2008, 2009, 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

3.

Muutetaan 8 kohdassa oleva viittaus vuosiin 2008, 2009 ja 2010 viittaukseksi vuosiin 2008, 2009, 2010 ja 2011.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle. (2)

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty ...

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean sihteerit

---

(1)  EUVL L ...

1

(2)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.]

2

---

ASETUKSET

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/11

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 716/2011,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

Biskajanlahden sardellin kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta kalastuskaudeksi 2011/2012

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston tehtävänä on vahvistaa kutakin kalastusta tai kalastusryhmää koskevat suurimmat sallitut saaliit (TACit). Kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kannan tai kantaryhmän osalta ja ottamalla asianmukaisesti huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 (1) vahvistetut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston tehtävänä on vahvistaa kutakin kalastusta tai kalastusryhmää koskevat suurimmat sallitut saaliit (TACit). Kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioiden kesken siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kannan tai kantaryhmän osalta ja ottamalla asianmukaisesti huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 (1) vahvistetut yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet.

| (2) | Yksinkertaistamisen ja kannan asianmukaisen hoitamisen vuoksi on aiheellista. että Biskajanlahden (ICES-suuralue VIII) sardellikannan TAC ja jäsenvaltioiden kiintiöt vahvistetaan vuotuiseksi kalastuksenhoitokaudeksi, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta ja päättyy seuraavan vuoden 30 päivänä kesäkuuta, sen sijaan, että ne vahvistettaisiin kalenterivuoden mukaiseksi hallinnointijaksoksi. |
| --- | --- |

(2)

Yksinkertaistamisen ja kannan asianmukaisen hoitamisen vuoksi on aiheellista. että Biskajanlahden (ICES-suuralue VIII) sardellikannan TAC ja jäsenvaltioiden kiintiöt vahvistetaan vuotuiseksi kalastuksenhoitokaudeksi, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta ja päättyy seuraavan vuoden 30 päivänä kesäkuuta, sen sijaan, että ne vahvistettaisiin kalenterivuoden mukaiseksi hallinnointijaksoksi.

| (3) | Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) vahvistetaan tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2011 Biskajanlahden sardellia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 57/2011 (2) vahvistetaan tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2011 Biskajanlahden sardellia lukuun ottamatta.

| (4) | Biskajanlahden sardellin kalastuskauden 2011/2012 TAC olisi vahvistettava käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat sekä varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu. |
| --- | --- |

(4)

Biskajanlahden sardellin kalastuskauden 2011/2012 TAC olisi vahvistettava käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat sekä varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu.

| (5) | Vahvistaakseen Biskajanlahden sardellikannalle monivuotisen, kalastuskauden kattavan hoitosuunnitelman, johon sisältyy kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen sovellettava pyyntiä koskeva valvontasääntö, komissio antoi 29 päivänä heinäkuuta 2009 ehdotuksen asetukseksi, joka koskee pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamista Biskajanlahden sardellikannalle ja kyseistä kantaa hyödyntäville kalastuksille. Kun otetaan huomioon mainittu komission ehdotus ja se, että ehdotuksen perustana oleva vaikutusten arviointi sisältää tuoreimmat arviot Biskajanlahden sardellikannan kalastusmahdollisuuksia koskevien päätösten vaikutuksista, on aiheellista vahvistaa kyseiselle kannalle tämän mukainen TAC. Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) 15 päivänä heinäkuuta 2011 antamassa lausunnossa kannan biomassaksi arvioitiin noin 98 450 tonnia. Näin ollen 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavan ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 päättyvän kalastuskauden TACiksi olisi vahvistettava 29 700 tonnia. |
| --- | --- |

(5)

Vahvistaakseen Biskajanlahden sardellikannalle monivuotisen, kalastuskauden kattavan hoitosuunnitelman, johon sisältyy kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen sovellettava pyyntiä koskeva valvontasääntö, komissio antoi 29 päivänä heinäkuuta 2009 ehdotuksen asetukseksi, joka koskee pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamista Biskajanlahden sardellikannalle ja kyseistä kantaa hyödyntäville kalastuksille. Kun otetaan huomioon mainittu komission ehdotus ja se, että ehdotuksen perustana oleva vaikutusten arviointi sisältää tuoreimmat arviot Biskajanlahden sardellikannan kalastusmahdollisuuksia koskevien päätösten vaikutuksista, on aiheellista vahvistaa kyseiselle kannalle tämän mukainen TAC. Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) 15 päivänä heinäkuuta 2011 antamassa lausunnossa kannan biomassaksi arvioitiin noin 98 450 tonnia. Näin ollen 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavan ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 päättyvän kalastuskauden TACiksi olisi vahvistettava 29 700 tonnia.

| (6) | Ottaen huomioon sardellin kalastusmahdollisuuksien erityinen soveltamisala ja soveltamisajanjakso nämä kalastusmahdollisuudet on aiheellista vahvistaa erillisellä asetuksella. Kalastukseen olisi kuitenkin sovellettava asetuksen (EU) N:o 57/2011 sisältämiä kiintiöiden käytön edellytyksiä koskevia yleisiä säännöksiä. |
| --- | --- |

(6)

Ottaen huomioon sardellin kalastusmahdollisuuksien erityinen soveltamisala ja soveltamisajanjakso nämä kalastusmahdollisuudet on aiheellista vahvistaa erillisellä asetuksella. Kalastukseen olisi kuitenkin sovellettava asetuksen (EU) N:o 57/2011 sisältämiä kiintiöiden käytön edellytyksiä koskevia yleisiä säännöksiä.

| (7) | TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 2 artiklan mukaisesti on tarpeen määrittää, missä määrin Biskajanlahden sardellikantaan sovelletaan mainitussa asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(7)

TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 2 artiklan mukaisesti on tarpeen määrittää, missä määrin Biskajanlahden sardellikantaan sovelletaan mainitussa asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä.

| (8) | Kalastuskauden 2011/2012 alkamisen ja vuosittaisten saalisilmoitusten vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 2011, |
| --- | --- |

(8)

Kalastuskauden 2011/2012 alkamisen ja vuosittaisten saalisilmoitusten vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 2011,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Biskajanlahden sardellin kalastusmahdollisuudet

1.   Sardellikannan suurin sallittu saalis (TAC) ja sen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken 1 päivänä heinäkuuta 2011 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 päättyvällä kalastuskaudella ICES-suuralueella VIII, sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksessa (EY) N:o 218/2009 (4), on seuraava (tonneina elopainoa):

| Laji | : | Sardelli

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Laji

:

Sardelli

Engraulis encrasicolus

| ICES-alue | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES-alue

:

VIII

(ANE/08.)

Espanja

26 730

Analyyttinen TAC

Ranska

2 970

EU

29 700

TAC

29 700

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuun kalastusmahdollisuuksien jakamiseen ja niiden käyttöön sovelletaan asetuksen (EU) N:o 57/2011 9, 12 ja 14 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun kantaan sovelletaan analyyttistä TACia asetusta (EY) N:o 847/96 sovellettaessa. Tällöin sovelletaan mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

(3)  EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 218/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).

4

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 717/2011,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Cornish Pasty (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Cornish Pasty” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Cornish Pasty” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä. |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys olisi rekisteröitävä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisen alkohdan mukaisesti voidaan kuitenkin vahvistaa siirtymäkausi siihen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille, jossa maantieteellinen alue sijaitsee, edellyttäen, että asianomaiset yritykset ovat laillisesti pitäneet kyseisiä tuotteita kaupan käyttäen kyseisiä nimiä jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan ennen mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää ja että asia on käsitelty mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kansallisessa vastaväitemenettelyssä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisen alkohdan mukaisesti voidaan kuitenkin vahvistaa siirtymäkausi siihen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille, jossa maantieteellinen alue sijaitsee, edellyttäen, että asianomaiset yritykset ovat laillisesti pitäneet kyseisiä tuotteita kaupan käyttäen kyseisiä nimiä jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan ennen mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää ja että asia on käsitelty mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kansallisessa vastaväitemenettelyssä.

| (4) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vahvistivat komissiolle 25 päivänä maaliskuuta 2011 vastaanotetulla kirjeellä, että Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle sijoittautuneet yritykset Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter's Food Service Ltd ja Kerry Group plc täyttivät asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vahvistivat komissiolle 25 päivänä maaliskuuta 2011 vastaanotetulla kirjeellä, että Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle sijoittautuneet yritykset Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter's Food Service Ltd ja Kerry Group plc täyttivät asetuksen (EY) N:o 510/2006 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt edellytykset.

| (5) | Kyseiset yritykset voivat näin ollen käyttää rekisteröityä nimitystä ”Cornish Pasty” kolmen vuoden siirtymisaikana tämän asetuksen voimaantulosta alkaen, |
| --- | --- |

(5)

Kyseiset yritykset voivat näin ollen käyttää rekisteröityä nimitystä ”Cornish Pasty” kolmen vuoden siirtymisaikana tämän asetuksen voimaantulosta alkaen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

Pukka Pies Ltd-, Pork Farms Ltd-, Shire Foods Ltd-, Northern Foods plc-, Greggs plc-, Peter's Food Service Ltd- ja Kerry Group plc -nimiset yritykset voivat kuitenkin käyttää mainittua nimitystä kolmen vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 190, 14.7.2010, s. 33.

2

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 510/2006 liitteessä I tarkoitetut elintarvikkeet:

Luokka 2.4   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Cornish Pasty (SMM)

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 718/2011,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (Riviera Ligure (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 123/97 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Riviera Ligure” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 123/97 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Riviera Ligure” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut vähäiset muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutokset olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut vähäiset muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutokset olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän asetuksen liitteessä olevaa nimitystä koskevat eritelmän muutokset, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUV L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EYV L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EYV L 22, 24.1.1997, s. 19.

3

(4)  EUV C 305, 11.11.2010, s. 19.

4

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.5.   Öljy ja rasva

ITALIA

Riviera Ligure (SAN)

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 719/2011,

annettu 20 päivänä heinäkuuta 2011,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (saucisson de l’Ardèche (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan hakemus nimityksen ”saucisson de l’Ardèche” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan hakemus nimityksen ”saucisson de l’Ardèche” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys on rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 247, 14.9.2010, s. 12.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.2.   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

RANSKA

saucisson de l'Ardèche (SMM)

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/19

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 720/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 272/2009 muuttamisesta EU:n lentoasemilla suoritettavien nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten vaiheittaisen käyttöönoton osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 2 kohdan mukaan komission on hyväksyttävä yleisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muuttaa kyseisen asetuksen liitteessä tarkoitettujen yhteisten perusvaatimusten muita kuin keskeisiä osia niitä täydentämällä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 2 kohdan mukaan komission on hyväksyttävä yleisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on muuttaa kyseisen asetuksen liitteessä tarkoitettujen yhteisten perusvaatimusten muita kuin keskeisiä osia niitä täydentämällä.

| (2) | Yleisistä toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä vahvistettujen siviili-ilmailun turvaamista koskevien perusvaatimusten täydentämiseksi säädetään siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä 2 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 272/2009 (2). Asetuksessa (EY) N:o 272/2009 säädetään erityisesti, että menetelmiä ja tekniikoita nestemäisten räjähteiden havaitsemiseksi on oltava käytössä kaikilla EU:n lentoasemilla mahdollisimman pian ja viimeistään 29 päivänä huhtikuuta 2013. |
| --- | --- |

(2)

Yleisistä toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä vahvistettujen siviili-ilmailun turvaamista koskevien perusvaatimusten täydentämiseksi säädetään siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä 2 päivänä huhtikuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 272/2009 (2). Asetuksessa (EY) N:o 272/2009 säädetään erityisesti, että menetelmiä ja tekniikoita nestemäisten räjähteiden havaitsemiseksi on oltava käytössä kaikilla EU:n lentoasemilla mahdollisimman pian ja viimeistään 29 päivänä huhtikuuta 2013.

| (3) | Jotta voitaisiin ottaa vaiheittain käyttöön turvatarkastukset nestemäisten räjähteiden havaitsemiseksi, komission asetuksen (EU) N:o 297/2010 (3) liitteessä vahvistetaan kaksi päivämäärää: kolmansien maiden lentoasemilla tai yhteisön ulkopuolisten lentoliikenteen harjoittajien ilma-aluksista hankittujen nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten osalta 29 päivä huhtikuuta 2011 ja kaikkien nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten osalta 29 päivä huhtikuuta 2013. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin ottaa vaiheittain käyttöön turvatarkastukset nestemäisten räjähteiden havaitsemiseksi, komission asetuksen (EU) N:o 297/2010 (3) liitteessä vahvistetaan kaksi päivämäärää: kolmansien maiden lentoasemilla tai yhteisön ulkopuolisten lentoliikenteen harjoittajien ilma-aluksista hankittujen nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten osalta 29 päivä huhtikuuta 2011 ja kaikkien nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastusten osalta 29 päivä huhtikuuta 2013.

| (4) | Kuten asetuksen (EU) N:o 297/2010 johdanto-osan kappaleessa 12 todetaan, teknologian ja sääntelyn kehittyminen EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla voi vaikuttaa asetuksessa (EY) N:o 272/2009 säädettyihin määräaikoihin ja komissio voi tarvittaessa ehdottaa tarkistuksia, joissa olisi otettava erityisesti huomioon laitteiden käytettävyys ja matkustamisen sujuvuus. |
| --- | --- |

(4)

Kuten asetuksen (EU) N:o 297/2010 johdanto-osan kappaleessa 12 todetaan, teknologian ja sääntelyn kehittyminen EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla voi vaikuttaa asetuksessa (EY) N:o 272/2009 säädettyihin määräaikoihin ja komissio voi tarvittaessa ehdottaa tarkistuksia, joissa olisi otettava erityisesti huomioon laitteiden käytettävyys ja matkustamisen sujuvuus.

| (5) | Sääntelyn kehityksessä on tapahtunut EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla muutoksia juuri ennen 29 päivää huhtikuuta 2011. Tästä syystä vain harvalla lentoasemalla olisi todellisuudessa mahdollista ottaa käyttöön turvatarkastusjärjestelyjä ja matkustajille saattaa olla epäselvää, saako kolmannen maan lentoasemalta tai yhteisön ulkopuolisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksesta hankittuja nesteitä, aerosoleja tai geelejä viedä turvavalvotuille alueille tai ilma-aluksiin. |
| --- | --- |

(5)

Sääntelyn kehityksessä on tapahtunut EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla muutoksia juuri ennen 29 päivää huhtikuuta 2011. Tästä syystä vain harvalla lentoasemalla olisi todellisuudessa mahdollista ottaa käyttöön turvatarkastusjärjestelyjä ja matkustajille saattaa olla epäselvää, saako kolmannen maan lentoasemalta tai yhteisön ulkopuolisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksesta hankittuja nesteitä, aerosoleja tai geelejä viedä turvavalvotuille alueille tai ilma-aluksiin.

| (6) | Edellä mainitusta syystä olisi poistettava velvoite turvatarkastaa kolmannen maan lentoasemalta tai yhteisön ulkopuolisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksesta hankitut nesteet, aerosolit ja geelit 29 päivästä huhtikuuta 2011. |
| --- | --- |

(6)

Edellä mainitusta syystä olisi poistettava velvoite turvatarkastaa kolmannen maan lentoasemalta tai yhteisön ulkopuolisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksesta hankitut nesteet, aerosolit ja geelit 29 päivästä huhtikuuta 2011.

| (7) | Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitteessä olevan B1 osan 2 kohdan komissio aikoo tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianosaisten kesken arvioida, onko nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastukset mahdollista käynnistää heinäkuusta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitteessä olevan B1 osan 2 kohdan komissio aikoo tiiviissä yhteistyössä kaikkien asianosaisten kesken arvioida, onko nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastukset mahdollista käynnistää heinäkuusta 2012.

| (8) | Varmistaakseen asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitteessä olevan B1 osan 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten asianmukaisen noudattamisen jäsenvaltioiden ja lentoasemien on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin valmisteluihin, käytännön kokeilut mukaan luettuina, hyvissä ajoin ennen vuoden 2013 määräaikaa. Kokeiluista saadut kokemukset olisi jaettava, jotta voidaan arvioida, onko nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastukset mahdollista käynnistää heinäkuusta 2012. |
| --- | --- |

(8)

Varmistaakseen asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitteessä olevan B1 osan 3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten asianmukaisen noudattamisen jäsenvaltioiden ja lentoasemien on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin valmisteluihin, käytännön kokeilut mukaan luettuina, hyvissä ajoin ennen vuoden 2013 määräaikaa. Kokeiluista saadut kokemukset olisi jaettava, jotta voidaan arvioida, onko nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastukset mahdollista käynnistää heinäkuusta 2012.

| (9) | Sen vuoksi olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitettä. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitettä.

| (10) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi mahdollisimman nopeasti jäsenvaltioille, lentoasemille ja matkustajille tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 300/2008 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kiireellisen menettelyn mukaisesti ja sitä olisi sovellettava 29 päivästä huhtikuuta 2011. |
| --- | --- |

(10)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi mahdollisimman nopeasti jäsenvaltioille, lentoasemille ja matkustajille tämä asetus olisi hyväksyttävä asetuksen (EY) N:o 300/2008 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kiireellisen menettelyn mukaisesti ja sitä olisi sovellettava 29 päivästä huhtikuuta 2011.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EC) N:o 272/2009 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 29 päivästä huhtikuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  EUVL L 91, 3.4.2009, s. 7.

2

(3)  EUVL L 90, 10.4.2010, s. 1.

3

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 272/2009 liitteessä oleva osa B1 Nesteet, aerosolit ja geelit korvataan seuraavasti:

”OSA B1

Nesteet, aerosolit ja geelit

| 1. | Nesteitä, aerosoleja ja geelejä saa viedä turvavalvotuille alueille ja ilma-aluksiin, jos ne on tarkastettu tai vapautettu turvatarkastuksesta asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Nesteitä, aerosoleja ja geelejä saa viedä turvavalvotuille alueille ja ilma-aluksiin, jos ne on tarkastettu tai vapautettu turvatarkastuksesta asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen vaatimusten mukaisesti.

| 2. | Kaikilla lentoasemilla on viimeistään 29 päivänä huhtikuuta 2013 turvatarkastettava nesteet, aerosolit ja geelit asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Kaikilla lentoasemilla on viimeistään 29 päivänä huhtikuuta 2013 turvatarkastettava nesteet, aerosolit ja geelit asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti.

| 3. | Jäsenvaltioiden on huolehdittava kaikkien lainsäädännöllisten vaatimusten vahvistamisesta siten, että asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaiset vaatimukset täyttäviä nesteiden turvatarkastuslaitteita voidaan ottaa käyttöön riittävän ajoissa 2 kohdassa tarkoitetun määräajan noudattamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava kaikkien lainsäädännöllisten vaatimusten vahvistamisesta siten, että asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaiset vaatimukset täyttäviä nesteiden turvatarkastuslaitteita voidaan ottaa käyttöön riittävän ajoissa 2 kohdassa tarkoitetun määräajan noudattamiseksi.

| 4. | Jäsenvaltiot voivat vahvistaa minä tahansa ajankohtana ennen 29 päivää huhtikuuta 2013 lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotka koskevat nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastuksia joillakin tai kaikilla lentoasemilla asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava tällaiset lainsäädännölliset vaatimukset tiedoksi komissiolle. Saatuaan tällaisen ilmoituksen komissio antaa sen tiedoksi kaikille muille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.

Jäsenvaltiot voivat vahvistaa minä tahansa ajankohtana ennen 29 päivää huhtikuuta 2013 lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotka koskevat nesteiden, aerosolien ja geelien turvatarkastuksia joillakin tai kaikilla lentoasemilla asetuksen (EY) N:o 300/2008 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettujen täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava tällaiset lainsäädännölliset vaatimukset tiedoksi komissiolle. Saatuaan tällaisen ilmoituksen komissio antaa sen tiedoksi kaikille muille jäsenvaltioille.

| 5. | Matkustajille on ilmoitettava selvästi, millä EU:n lentoasemilla ja millaisilla edellytyksillä nesteitä, aerosoleja ja geelejä saa viedä turvavalvotulle alueelle ja ilma-aluksiin.” |
| --- | --- |

5.

Matkustajille on ilmoitettava selvästi, millä EU:n lentoasemilla ja millaisilla edellytyksillä nesteitä, aerosoleja ja geelejä saa viedä turvavalvotulle alueelle ja ilma-aluksiin.”

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 721/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 62,0 |
| UY | 79,9 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 74,9 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 168,1 |
| MA | 87,0 |
| TN | 223,3 |
| TR | 187,5 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,0 |
| BR | 80,6 |
| CL | 93,3 |
| CN | 74,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 115,2 |
| ZA | 89,2 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 100,7 |
| CN | 54,5 |
| NZ | 114,8 |
| ZA | 95,1 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,9 |
| XS | 143,2 |
| ZZ | 165,1 |
| 0809 20 95 | TR | 279,1 |
| ZZ | 279,1 |
| 0809 30 | TR | 165,3 |
| ZZ | 165,3 |
| 0809 40 05 | BA | 51,2 |
| EC | 64,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 60,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

74,0

TR

62,0

UY

79,9

ZA

83,8

ZZ

74,9

0806 10 10

CL

54,3

EG

168,1

MA

87,0

TN

223,3

TR

187,5

ZA

62,8

ZZ

130,5

0808 10 80

AR

133,0

BR

80,6

CL

93,3

CN

74,1

NZ

115,4

US

115,2

ZA

89,2

ZZ

100,1

0808 20 50

AR

80,5

CL

100,7

CN

54,5

NZ

114,8

ZA

95,1

ZZ

89,1

0809 10 00

TR

186,9

XS

143,2

ZZ

165,1

0809 20 95

TR

279,1

ZZ

279,1

0809 30

TR

165,3

ZZ

165,3

0809 40 05

BA

51,2

EC

64,7

XS

66,1

ZZ

60,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 722/2011,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 690/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 690/2011 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä heinäkuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUVL L 188, 19.7.2011, s. 10.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 23 päivästä heinäkuuta 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,61 | 0,02 |
| 1701 12 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,01 | 0,97 |
| 1701 99 10 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

49,61

0,00

1701 11 90 (1)

49,61

0,02

1701 12 10 (1)

49,61

0,00

1701 12 90 (1)

49,61

0,00

1701 91 00 (2)

55,01

0,97

1701 99 10 (2)

55,01

0,00

1701 99 90 (2)

55,01

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/26

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä heinäkuuta 2011,

alueiden komitean kahden slovakialaisen jäsenen ja neljän slovakialaisen varajäsenen nimeämisestä

(2011/451/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Slovakian hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 2009 ja 18 päivänä tammikuuta 2010 päätökset 2009/1014/EU (1) ja 2010/29/EU (2) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2010 ja 25 päivän tammikuuta 2015 väliseksi ajaksi.

| (2) | Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Andrej ĎURKOVSKÝn ja František KNAPÍKin toimikausien päätyttyä. Kolme alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Jozef PETUŠÍKin, Ján BLCHÁČin ja Remo CICUTTOn toimikausien päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Milan FTÁČNIK on nimetty alueiden komitean jäseneksi, |
| --- | --- |

(2)

Kaksi alueiden komitean jäsenen paikkaa on vapautunut Andrej ĎURKOVSKÝn ja František KNAPÍKin toimikausien päätyttyä. Kolme alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Jozef PETUŠÍKin, Ján BLCHÁČin ja Remo CICUTTOn toimikausien päätyttyä. Yksi varajäsenen paikka vapautuu, kun Milan FTÁČNIK on nimetty alueiden komitean jäseneksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2015:

| a) | jäseniksi:






  — | Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava |
| --- | --- | --- |

a)

jäseniksi:

—

Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava

| — | Richard RAŠI, primátor mesta Košice |
| --- | --- |

—

Richard RAŠI, primátor mesta Košice

ja

| b) | varajäseniksi:






  — | Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseniksi:

—

Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra

| — | Vladimír BAJAN, starosta MČ Bratislava-Petržalka |
| --- | --- |

—

Vladimír BAJAN, starosta MČ Bratislava-Petržalka

| — | Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

—

Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš

| — | Marek TURANSKÝ, starosta obce Voderady. |
| --- | --- |

—

Marek TURANSKÝ, starosta obce Voderady.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. SAWICKI

---

(1)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 22

1

(2)  EUVL L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä helmikuuta 2011,

valtiontuesta C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) jonka Kreikka oli myöntänyt yritykselle Ellinikos Hrisos AE

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1006)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/452/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon komission päätöksen numerolla C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) (1) rekisteröityä tukea koskevan, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan (2) mukaisen menettelyn käynnistämisestä,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio sai 9 päivänä heinäkuuta 2007 valituksen, jonka mukaan Kreikka oli myöntänyt kaksi valtiontukitoimenpidettä yritykselle Ellinikos Hrisos A.E., jäljempänä ’Ellinikos Hrisos’. Tietojenvaihdon jälkeen komissio käynnisti 10 päivänä joulukuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn väitetyistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai 9 päivänä heinäkuuta 2007 valituksen, jonka mukaan Kreikka oli myöntänyt kaksi valtiontukitoimenpidettä yritykselle Ellinikos Hrisos A.E., jäljempänä ’Ellinikos Hrisos’. Tietojenvaihdon jälkeen komissio käynnisti 10 päivänä joulukuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn väitetyistä toimenpiteistä.

| (2) | Kreikka toimitti 23 päivänä helmikuuta 2009 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa menettely. |
| --- | --- |

(2)

Kreikka toimitti 23 päivänä helmikuuta 2009 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa menettely.

| (3) | Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Huomautuksia saatiin seuraavilta neljältä asianosaiselta: yritykseltä Ellinikos Hrisos, joka hyötyy kyseisistä toimenpiteistä, 10 päivänä huhtikuuta 2009; yritykseltä European Goldfields Ltd, joka on Ellinikos Hrisos -yrityksen pääomistaja, 10 päivänä huhtikuuta 2009; Kassandran kaivosten (Metalleion Kassandras) työntekijöiden ammattiliitoilta 2 päivänä huhtikuuta 2009 sekä kreikkalaiselta kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (Elliniko paratiritirio metallevtikon drastiriotiton, Hellenic Mining Watch), jonka toiminnan tavoitteena on ”ympäristön ja ihmisten suojelu kaivostoiminnan haittavaikutuksilta ja Kreikan luonnonvarojen säilyttäminen” (4), 6 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Huomautuksia saatiin seuraavilta neljältä asianosaiselta: yritykseltä Ellinikos Hrisos, joka hyötyy kyseisistä toimenpiteistä, 10 päivänä huhtikuuta 2009; yritykseltä European Goldfields Ltd, joka on Ellinikos Hrisos -yrityksen pääomistaja, 10 päivänä huhtikuuta 2009; Kassandran kaivosten (Metalleion Kassandras) työntekijöiden ammattiliitoilta 2 päivänä huhtikuuta 2009 sekä kreikkalaiselta kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (Elliniko paratiritirio metallevtikon drastiriotiton, Hellenic Mining Watch), jonka toiminnan tavoitteena on ”ympäristön ja ihmisten suojelu kaivostoiminnan haittavaikutuksilta ja Kreikan luonnonvarojen säilyttäminen” (4), 6 päivänä huhtikuuta 2009.

| (4) | Huomautukset toimitettiin Kreikalle 6 päivänä toukokuuta 2009 ja 7 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Kreikka vastasi asianosaisten huomautuksiin 3 päivänä kesäkuuta 2009, 20 päivänä heinäkuuta 2009 ja 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Huomautukset toimitettiin Kreikalle 6 päivänä toukokuuta 2009 ja 7 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Kreikka vastasi asianosaisten huomautuksiin 3 päivänä kesäkuuta 2009, 20 päivänä heinäkuuta 2009 ja 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.

| (5) | Komissio pyysi lisätietoja Kreikan viranomaisilta 19 päivänä kesäkuuta 2009, 11 päivänä joulukuuta 2009 ja 22 päivänä huhtikuuta 2010. Kreikka ja Ellinikos Hrisos vastasivat niihin 23 päivänä heinäkuuta 2009, 29 päivänä heinäkuuta 2009, 15 päivänä tammikuuta 2010, 11 päivänä helmikuuta 2010, 12 päivänä helmikuuta 2010, 4 päivänä toukokuuta 2010 ja 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Toukokuussa 2010 komission yksiköt ja Kreikan viranomaiset jatkoivat tietojenvaihtoa epävirallisesti sähköpostin välityksellä. Kokouksia järjestettiin komission yksiköiden ja Kreikan viranomaisten välillä 11 päivänä helmikuuta 2009 ja 24 päivänä kesäkuuta 2010 sekä komission yksiköiden ja väitetyn tuensaajan välillä 2 päivänä helmikuuta 2009 ja 26 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi lisätietoja Kreikan viranomaisilta 19 päivänä kesäkuuta 2009, 11 päivänä joulukuuta 2009 ja 22 päivänä huhtikuuta 2010. Kreikka ja Ellinikos Hrisos vastasivat niihin 23 päivänä heinäkuuta 2009, 29 päivänä heinäkuuta 2009, 15 päivänä tammikuuta 2010, 11 päivänä helmikuuta 2010, 12 päivänä helmikuuta 2010, 4 päivänä toukokuuta 2010 ja 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Toukokuussa 2010 komission yksiköt ja Kreikan viranomaiset jatkoivat tietojenvaihtoa epävirallisesti sähköpostin välityksellä. Kokouksia järjestettiin komission yksiköiden ja Kreikan viranomaisten välillä 11 päivänä helmikuuta 2009 ja 24 päivänä kesäkuuta 2010 sekä komission yksiköiden ja väitetyn tuensaajan välillä 2 päivänä helmikuuta 2009 ja 26 päivänä kesäkuuta 2009.

II   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

II a   YLEISTIETOA KAIVOSOIKEUKSISTA JA -LUVISTA

| (6) | Kaivosoikeus (kaivoskivennäisten hyödyntämisoikeus) on oikeus tehdä pysyvästi tietyllä maa-alueella töitä joko maan alla tai maan päällä tarkoituksena kaivaa esiin maan sisällä olevia malmeja. Hyödyntämisoikeus siirtyy yhdessä kaivoksen omistusoikeuden kanssa. Se on erottamaton osa omistusoikeutta. |
| --- | --- |

(6)

Kaivosoikeus (kaivoskivennäisten hyödyntämisoikeus) on oikeus tehdä pysyvästi tietyllä maa-alueella töitä joko maan alla tai maan päällä tarkoituksena kaivaa esiin maan sisällä olevia malmeja. Hyödyntämisoikeus siirtyy yhdessä kaivoksen omistusoikeuden kanssa. Se on erottamaton osa omistusoikeutta.

| (7) | Kaivosoikeus on eri asia kuin kaivoslupa, joka on lupa harjoittaa kaivostoimintaa. Sen myöntävät viranomaiset sen jälkeen, kun vaaditut toteutettavuus- ja ympäristöselvitykset on arvioitu. Käsillä olevassa tapauksessa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin aikoihin kaivosluvat myönsi kehitysministeriö. |
| --- | --- |

(7)

Kaivosoikeus on eri asia kuin kaivoslupa, joka on lupa harjoittaa kaivostoimintaa. Sen myöntävät viranomaiset sen jälkeen, kun vaaditut toteutettavuus- ja ympäristöselvitykset on arvioitu. Käsillä olevassa tapauksessa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin aikoihin kaivosluvat myönsi kehitysministeriö.

II b   TUENSAAJA

| (8) | Ellinikos Hrisos on suuri kreikkalainen kaivosyritys, joka toimii kullan, kuparin, lyijyn, hopean ja sinkin louhinnan alalla. Yrityksen liikevaihto vuonna 2009 oli 44,7 miljoonaa euroa (tulos verojen jälkeen 1,7 miljoonaa euroa), ja se työllisti noin 350 työntekijää. Kun edellä mainitut tuet myönnettiin (ks. jäljempänä kohdat 11 ja 16–18), Ellinikos Hrisos oli suuryritys, koska se oli sidossuhteessa suuryritykseen. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (5) mukaan a) mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja/tai joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa (liitteessä olevan 1 osaston artikla 2.1); b) jotta pk-yritysten määritelmästä voidaan poistaa sellaiset yritykset, joiden taloudellinen mahti voi olla suurempi kuin pk-yrityksen, on tehtävä ero erityyppisten yritysten välillä sen mukaan, ovatko ne riippumattomia vai eivät (johdannon 9 kohta); c) ”riippumaton yritys” on sellainen, jota ei määritellä sidossuhteessa olevaksi yritykseksi (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.1); ja d) ”sidossuhteessa oleva yritys” on yritys, jonka osakkeenomistajien tai jäsenien äänioikeuksista toisella yrityksellä on enemmistö (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.3a). Käsillä olevassa tapauksessa 53,3 prosenttia Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeista (160 000 osaketta 300 000:sta) kuului joulukuussa 2003 (kun vuoden 2003 myynti tapahtui) yritykselle Ellinika Metalleia AE, joka on yrityksen AKTOR AE tytäryhtiö. AKTOR AE:n liikevaihto oli 120,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 302,6 miljoonaa euroa vuonna 2002. Taseen loppusumma oli 151,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 260 miljoonaa euroa vuonna 2002 (6). Näiden lukujen perusteella AKTOR AE:ta voidaan pitää suuryrityksenä. Sen vuoksi Ellinikos Hrisos oli suuryritys käsiteltävänä olevien toimenpiteiden soveltamishetkellä. |
| --- | --- |

(8)

Ellinikos Hrisos on suuri kreikkalainen kaivosyritys, joka toimii kullan, kuparin, lyijyn, hopean ja sinkin louhinnan alalla. Yrityksen liikevaihto vuonna 2009 oli 44,7 miljoonaa euroa (tulos verojen jälkeen 1,7 miljoonaa euroa), ja se työllisti noin 350 työntekijää. Kun edellä mainitut tuet myönnettiin (ks. jäljempänä kohdat 11 ja 16–18), Ellinikos Hrisos oli suuryritys, koska se oli sidossuhteessa suuryritykseen. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (5) mukaan a) mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja/tai joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa (liitteessä olevan 1 osaston artikla 2.1); b) jotta pk-yritysten määritelmästä voidaan poistaa sellaiset yritykset, joiden taloudellinen mahti voi olla suurempi kuin pk-yrityksen, on tehtävä ero erityyppisten yritysten välillä sen mukaan, ovatko ne riippumattomia vai eivät (johdannon 9 kohta); c) ”riippumaton yritys” on sellainen, jota ei määritellä sidossuhteessa olevaksi yritykseksi (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.1); ja d) ”sidossuhteessa oleva yritys” on yritys, jonka osakkeenomistajien tai jäsenien äänioikeuksista toisella yrityksellä on enemmistö (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.3a). Käsillä olevassa tapauksessa 53,3 prosenttia Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeista (160 000 osaketta 300 000:sta) kuului joulukuussa 2003 (kun vuoden 2003 myynti tapahtui) yritykselle Ellinika Metalleia AE, joka on yrityksen AKTOR AE tytäryhtiö. AKTOR AE:n liikevaihto oli 120,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 302,6 miljoonaa euroa vuonna 2002. Taseen loppusumma oli 151,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 260 miljoonaa euroa vuonna 2002 (6). Näiden lukujen perusteella AKTOR AE:ta voidaan pitää suuryrityksenä. Sen vuoksi Ellinikos Hrisos oli suuryritys käsiteltävänä olevien toimenpiteiden soveltamishetkellä.

| (9) | Tätä nykyä Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkaita ovat European Goldfields Greece BV (65 prosenttia osakkeista), Hellas Gold BV (30 prosenttia osakkeista) ja rakennus- ja energia-alalla toimiva kreikkalainen yritys AKTOR AE (5 prosenttia osakkeista). European Goldfields Greece BV ja Hellas Gold BV ovat yrityksen European Goldfields Ltd tytäryhtiöitä. European Goldfields Ltd on kanadalainen yritys, joka toimii Balkanilla kaivoskiinteistöjen kaupan ja kehittämisen sekä malminetsinnän aloilla. |
| --- | --- |

(9)

Tätä nykyä Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkaita ovat European Goldfields Greece BV (65 prosenttia osakkeista), Hellas Gold BV (30 prosenttia osakkeista) ja rakennus- ja energia-alalla toimiva kreikkalainen yritys AKTOR AE (5 prosenttia osakkeista). European Goldfields Greece BV ja Hellas Gold BV ovat yrityksen European Goldfields Ltd tytäryhtiöitä. European Goldfields Ltd on kanadalainen yritys, joka toimii Balkanilla kaivoskiinteistöjen kaupan ja kehittämisen sekä malminetsinnän aloilla.

| (10) | Ellinikos Hrisos omistaa Kassandran kaivokset ja harjoittaa siellä kaivostoimintaa. Ellinikos Hrisos osti Kreikan valtiolta kyseiset kaivokset ja niiden hyödyntämisoikeudet joulukuussa 2003. Kassandran kaivokset sijaitsevat pohjois-Kreikassa. Niihin kuuluvat Olympiasin ja Skouriesin kultakaivokset sekä Stratonin kupari- ja sinkkikaivos. |
| --- | --- |

(10)

Ellinikos Hrisos omistaa Kassandran kaivokset ja harjoittaa siellä kaivostoimintaa. Ellinikos Hrisos osti Kreikan valtiolta kyseiset kaivokset ja niiden hyödyntämisoikeudet joulukuussa 2003. Kassandran kaivokset sijaitsevat pohjois-Kreikassa. Niihin kuuluvat Olympiasin ja Skouriesin kultakaivokset sekä Stratonin kupari- ja sinkkikaivos.

| (11) | Ennen vuotta 2003 Kassandran kaivokset kuuluivat yritykselle TVX Hellas AE, joka oli ostanut kaivokset Kreikan valtiolta vuonna 1995 julkisen tarjouskilpailun perusteella hintaan 11 miljardia drakmaa (noin 39,8 miljoonaa euroa) (7). |
| --- | --- |

(11)

Ennen vuotta 2003 Kassandran kaivokset kuuluivat yritykselle TVX Hellas AE, joka oli ostanut kaivokset Kreikan valtiolta vuonna 1995 julkisen tarjouskilpailun perusteella hintaan 11 miljardia drakmaa (noin 39,8 miljoonaa euroa) (7).

| (12) | Vuonna 2002 Kreikan valtioneuvosto peruutti Kassandran kaivosten kaivosluvat ja kullantyöstöluvan, erityisesti Olympiasin ja Stratonin luvat. Olympian kaivosluvat ja kullantyöstöluvat peruutettiin vakavina pidetyistä ympäristösyistä. Stratonin kaivoslupa peruutettiin, koska osoitettiin, että valtio oli myöntänyt sen lainvastaisesti. Sen oli myöntänyt viranomainen, jolla ei ollut siihen toimivaltaa. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2002 Kreikan valtioneuvosto peruutti Kassandran kaivosten kaivosluvat ja kullantyöstöluvan, erityisesti Olympiasin ja Stratonin luvat. Olympian kaivosluvat ja kullantyöstöluvat peruutettiin vakavina pidetyistä ympäristösyistä. Stratonin kaivoslupa peruutettiin, koska osoitettiin, että valtio oli myöntänyt sen lainvastaisesti. Sen oli myöntänyt viranomainen, jolla ei ollut siihen toimivaltaa.

| (13) | Kun Kreikan valtioneuvosto oli peruuttanut edellä mainitun luvan, toimivaltainen ministeriö eli kehitysministeriö hyväksyi kaksi Stratonin kaivosta koskevaa toimenpidettä: 1) 7 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi toiminnan Stratonissa lopetettavaksi; ja 2) 29 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi Stratoniin lisää suojatoimia. Helmikuun 18 päivänä 2003 kehitysministeriö hyväksyi Kreikan valtioneuvoston edellä mainitun kaivosluvan peruuttamista koskevan päätöksen jatkoksi uuden toimenpiteen, jonka perusteella toiminnan aloittaminen Stratonissa sallittiin uudelleen ja jolla samalla kumottiin 7 ja 29 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytyt toimenpiteet. Helmikuun 18 päivänä 2003 hyväksytty toimenpide oli voimassa, kun kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle. |
| --- | --- |

(13)

Kun Kreikan valtioneuvosto oli peruuttanut edellä mainitun luvan, toimivaltainen ministeriö eli kehitysministeriö hyväksyi kaksi Stratonin kaivosta koskevaa toimenpidettä: 1) 7 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi toiminnan Stratonissa lopetettavaksi; ja 2) 29 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi Stratoniin lisää suojatoimia. Helmikuun 18 päivänä 2003 kehitysministeriö hyväksyi Kreikan valtioneuvoston edellä mainitun kaivosluvan peruuttamista koskevan päätöksen jatkoksi uuden toimenpiteen, jonka perusteella toiminnan aloittaminen Stratonissa sallittiin uudelleen ja jolla samalla kumottiin 7 ja 29 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytyt toimenpiteet. Helmikuun 18 päivänä 2003 hyväksytty toimenpide oli voimassa, kun kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle.

| (14) | Kassandran kaivosten kaivoslupien ja kullantyöstölupien peruuttamisesta seurasi myös se, että Kinross (kanadalainen kaivosyhtiö), TVX Hellas -yrityksen omistaja, keskeytti antamansa rahoituksen suojatakseen osakkeidensa arvon. Tämä toimenpide pakotti TVX Hellas -yrityksen hakemaan konkurssia. |
| --- | --- |

(14)

Kassandran kaivosten kaivoslupien ja kullantyöstölupien peruuttamisesta seurasi myös se, että Kinross (kanadalainen kaivosyhtiö), TVX Hellas -yrityksen omistaja, keskeytti antamansa rahoituksen suojatakseen osakkeidensa arvon. Tämä toimenpide pakotti TVX Hellas -yrityksen hakemaan konkurssia.

II c   TOIMENPIDE 1: MYYNTIHINTA MARKKINA-ARVOA PIENEMPI

| (15) | Kassandran kaivokset siirtyivät 12 päivänä joulukuuta 2003 TVX Hellas -yritykseltä Kreikan valtiolle 11 miljoonan euron hintaan. Tämä toteutettiin tuomioistuimen ulkopuolisella järjestelyllä, jonka yhteydessä selvitettiin molemminpuoliset vaatimukset (TVX Hellas -yrityksen vaatimukset Kreikan valtiolta olivat 293,5 miljoonaa euroa). Kreikan valtio myi samana päivänä Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle 11 miljoonan euron hintaan arvioimatta etukäteen sen omaisuuserien arvoa ja järjestämättä avointa tarjouskilpailua. Kauppaan sisältyivät: a) Stratonin, Skouriesin ja Olympiasin kaivokset sekä niihin liittyvät kaivosoikeudet, b) maa, c) mineraalivarat sekä d) kiinteä käyttöomaisuus (kaivuu- ja työstökoneet, työläisten asunnot ja teollisuusrakennukset). Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli löytää omistaja, joka oli halukas pitämään kaivokset toiminnassa siten, että työpaikat säilyvät ja ympäristöä suojellaan. |
| --- | --- |

(15)

Kassandran kaivokset siirtyivät 12 päivänä joulukuuta 2003 TVX Hellas -yritykseltä Kreikan valtiolle 11 miljoonan euron hintaan. Tämä toteutettiin tuomioistuimen ulkopuolisella järjestelyllä, jonka yhteydessä selvitettiin molemminpuoliset vaatimukset (TVX Hellas -yrityksen vaatimukset Kreikan valtiolta olivat 293,5 miljoonaa euroa). Kreikan valtio myi samana päivänä Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle 11 miljoonan euron hintaan arvioimatta etukäteen sen omaisuuserien arvoa ja järjestämättä avointa tarjouskilpailua. Kauppaan sisältyivät: a) Stratonin, Skouriesin ja Olympiasin kaivokset sekä niihin liittyvät kaivosoikeudet, b) maa, c) mineraalivarat sekä d) kiinteä käyttöomaisuus (kaivuu- ja työstökoneet, työläisten asunnot ja teollisuusrakennukset). Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli löytää omistaja, joka oli halukas pitämään kaivokset toiminnassa siten, että työpaikat säilyvät ja ympäristöä suojellaan.

II d   TOIMENPIDE 2: VAPAUTUS VELVOLLISUUDESTA MAKSAA VEROJA JA ALENNUS OIKEUSKULUISTA

| (16) | Kassandran kaivosten myynti Kreikan valtiolta Ellinikos Hrisos -yritykselle toteutettiin osapuolten välisellä sopimuksella, joka vahvistettiin lailla nro 3220/2004 (8). Kyseisen lain mukaan Ellinikos Hrisos vapautettiin kaikista veroista. Myös oikeuskuluja ja muita maksuja alennettiin niin, että ne olivat 5 prosenttia siitä, mitä normaalisti olisi kuulunut maksaa. Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli luoda kannustin mahdollisille ostajille, koska kaivosten arvo oli negatiivinen. |
| --- | --- |

(16)

Kassandran kaivosten myynti Kreikan valtiolta Ellinikos Hrisos -yritykselle toteutettiin osapuolten välisellä sopimuksella, joka vahvistettiin lailla nro 3220/2004 (8). Kyseisen lain mukaan Ellinikos Hrisos vapautettiin kaikista veroista. Myös oikeuskuluja ja muita maksuja alennettiin niin, että ne olivat 5 prosenttia siitä, mitä normaalisti olisi kuulunut maksaa. Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli luoda kannustin mahdollisille ostajille, koska kaivosten arvo oli negatiivinen.

| (17) | Kreikan lainsäädännön mukaan (9) irtaimen omaisuuden siirrosta kannettava vero on 7 prosenttia siirrettävän omaisuuden arvosta ensimmäisten 15 000 euron osalta ja 9 prosenttia sen ylittävältä osalta. Samaten Kreikan kaivoslain mukaan (10) kaivosoikeuksien siirrosta perittävä erityisvero on 5 prosenttia siirrettävän oikeuden arvosta (eli kaivoksen arvosta). |
| --- | --- |

(17)

Kreikan lainsäädännön mukaan (9) irtaimen omaisuuden siirrosta kannettava vero on 7 prosenttia siirrettävän omaisuuden arvosta ensimmäisten 15 000 euron osalta ja 9 prosenttia sen ylittävältä osalta. Samaten Kreikan kaivoslain mukaan (10) kaivosoikeuksien siirrosta perittävä erityisvero on 5 prosenttia siirrettävän oikeuden arvosta (eli kaivoksen arvosta).

| (18) | Komissio on tässä päätöksessä päätellyt, että toimenpiteiden 1 ja 2 osalta tuen kokonaismäärä on 15,34 miljoonaa euroa. Tätä varten se on tarkastellut






  a) | Kassandran kaivokset muodostavien kolmen kaivoksen (Stratoni, Olympias ja Skouries) arvoa myyntihetkellä vallinneiden taloudellisten olosuhteiden sekä kaivosten toimintamahdollisuuksien pohjalta (ks. jäljempänä 63–79 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi), |
| --- | --- | --- |

(18)

Komissio on tässä päätöksessä päätellyt, että toimenpiteiden 1 ja 2 osalta tuen kokonaismäärä on 15,34 miljoonaa euroa. Tätä varten se on tarkastellut

a)

Kassandran kaivokset muodostavien kolmen kaivoksen (Stratoni, Olympias ja Skouries) arvoa myyntihetkellä vallinneiden taloudellisten olosuhteiden sekä kaivosten toimintamahdollisuuksien pohjalta (ks. jäljempänä 63–79 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),

| b) | Kassandran kaivosten omistamien maa-alueiden arvoa, siten kuin se on esitetty arviointiraportissa (ks. jäljempänä 19 kohta) ja todennettu sen perusteella, mitä suurimmasta osasta kyseisiä alueita on maksettu vuonna 1995 järjestetyn avoimen tarjouskilpailun perusteella (ks. jäljempänä 80–90 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi), |
| --- | --- |

b)

Kassandran kaivosten omistamien maa-alueiden arvoa, siten kuin se on esitetty arviointiraportissa (ks. jäljempänä 19 kohta) ja todennettu sen perusteella, mitä suurimmasta osasta kyseisiä alueita on maksettu vuonna 1995 järjestetyn avoimen tarjouskilpailun perusteella (ks. jäljempänä 80–90 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),

| c) | Ellinikos Hrisos -yrityksen vuoden 2003 kaupassa hankkimien malmivarojen arvoa, samoin edellä mainitun arviointiraportin perusteella (ks. jäljempänä 91–97 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi), |
| --- | --- |

c)

Ellinikos Hrisos -yrityksen vuoden 2003 kaupassa hankkimien malmivarojen arvoa, samoin edellä mainitun arviointiraportin perusteella (ks. jäljempänä 91–97 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),

| d) | niiden verojen määrää, joista Ellinikos Hrisos vapautettiin myyntisopimuksen perusteella (ks. jäljempänä 118–124 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi). |
| --- | --- |

d)

niiden verojen määrää, joista Ellinikos Hrisos vapautettiin myyntisopimuksen perusteella (ks. jäljempänä 118–124 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi).

| (19) | Joulukuun 10 päivänä 2008 tekemässään menettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä komissio epäili, oliko Kreikka myynyt Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle markkinahintaan, koska myyntiä varten ei järjestetty avointa tarjouskilpailua eikä riippumaton arvioija arvioinut omaisuuseriä. On siis kyseenalaista, onko markkina-arvoa alempaan hintaan tapahtunut myynti yhteensopiva SEUT-sopimuksen kanssa. Päätöksessä viitattiin myös Kassandran kaivosten omaisuuserien arviointiraporttiin, joka julkaistiin European Goldfields -yrityksen (Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeenomistaja) laskuun. Kyseisen raportin mukaan Kassandran kaivosten omaisuuserien arvo hyvin toimivilla markkinoilla oli 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (joka vastasi 411 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2004, kun kyseisen päivän vaihtokurssi oli 1,2155 Yhdysvaltojen dollaria / euro (11)). Mainitun raportin, jäljempänä ’Behre Dolbearin raportti’, julkaisija on Behre Dolbear International Ltd, joka European Goldfields -yrityksen mukaan on ”kuuluisa konsulttitoimisto kaivosteollisuuden alalla” (12). |
| --- | --- |

(19)

Joulukuun 10 päivänä 2008 tekemässään menettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä komissio epäili, oliko Kreikka myynyt Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle markkinahintaan, koska myyntiä varten ei järjestetty avointa tarjouskilpailua eikä riippumaton arvioija arvioinut omaisuuseriä. On siis kyseenalaista, onko markkina-arvoa alempaan hintaan tapahtunut myynti yhteensopiva SEUT-sopimuksen kanssa. Päätöksessä viitattiin myös Kassandran kaivosten omaisuuserien arviointiraporttiin, joka julkaistiin European Goldfields -yrityksen (Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeenomistaja) laskuun. Kyseisen raportin mukaan Kassandran kaivosten omaisuuserien arvo hyvin toimivilla markkinoilla oli 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (joka vastasi 411 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2004, kun kyseisen päivän vaihtokurssi oli 1,2155 Yhdysvaltojen dollaria / euro (11)). Mainitun raportin, jäljempänä ’Behre Dolbearin raportti’, julkaisija on Behre Dolbear International Ltd, joka European Goldfields -yrityksen mukaan on ”kuuluisa konsulttitoimisto kaivosteollisuuden alalla” (12).

| (20) | Komissio epäili myös, että vapautus velvollisuudesta maksaa veroja ja alennukset oikeuskuluista ovat vapautuksia SEUT-sopimuksen mukaisista taloudellisista velvollisuuksista valtiota kohtaan. |
| --- | --- |

(20)

Komissio epäili myös, että vapautus velvollisuudesta maksaa veroja ja alennukset oikeuskuluista ovat vapautuksia SEUT-sopimuksen mukaisista taloudellisista velvollisuuksista valtiota kohtaan.

III   KREIKAN JA ASIANOSAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

III a   KREIKAN VALTION JA TUENSAAJAN HUOMAUTUKSET

| (21) | Kreikan valtion ja tuensaajan huomautukset ovat suureksi osaksi samoja. Komissio esittää ne siksi yhdessä jäljempänä 22–31 kohdassa. |
| --- | --- |

(21)

Kreikan valtion ja tuensaajan huomautukset ovat suureksi osaksi samoja. Komissio esittää ne siksi yhdessä jäljempänä 22–31 kohdassa.

| (22) | Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan Kreikan valtio toimi ainoastaan välittäjänä vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä TVX Hellas, joka oli selvitystilassa, ei voinut myydä kaivoksia suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle. Kreikka ja tuensaaja väittivät myös, ettei Kreikka missään vaiheessa omistanut kyseisiä kaivoksia eikä saanut minkäänlaista rahasummaa vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle. Väitettiin myös, että vuoden 1995 liiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli konkurssia hakenut pörssissä noteeraamaton yhtiö. Tämän vuoksi vuonna 2003 tapahtuneessa kaupassa ei ollut mukana valtion varoja. |
| --- | --- |

(22)

Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan Kreikan valtio toimi ainoastaan välittäjänä vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä TVX Hellas, joka oli selvitystilassa, ei voinut myydä kaivoksia suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle. Kreikka ja tuensaaja väittivät myös, ettei Kreikka missään vaiheessa omistanut kyseisiä kaivoksia eikä saanut minkäänlaista rahasummaa vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle. Väitettiin myös, että vuoden 1995 liiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli konkurssia hakenut pörssissä noteeraamaton yhtiö. Tämän vuoksi vuonna 2003 tapahtuneessa kaupassa ei ollut mukana valtion varoja.

| (23) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli pienentynyt tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Kaivosten negatiivinen markkina-arvo saattoi myös käydä ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistaja Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita. Väitettiin myös, että Ellinikos Hrisos -yrityksen, joka ei myöskään ole pörssiyhtiö, maksaman positiivisen hinnan oikeutti sopimuksen kumoamislauseke, joka poisti ostajan riskin. Huomautuksissa tuodaan lisäksi esille, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännön mukaan kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi väitetään, että kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeyttämisestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen. Lopuksi väitetään, että kultavarannolla, joka oli osa Ellinikos Hrisos -yritykselle myydystä omaisuudesta, oli vuonna 2003 negatiivinen arvo. Tämä johtui osittain kullan alhaisesta hinnasta ja toisaalta toimintaan liittyvien menojen, kuten kuljetus- ja työstökulujen suuruudesta. |
| --- | --- |

(23)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli pienentynyt tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Kaivosten negatiivinen markkina-arvo saattoi myös käydä ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistaja Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita. Väitettiin myös, että Ellinikos Hrisos -yrityksen, joka ei myöskään ole pörssiyhtiö, maksaman positiivisen hinnan oikeutti sopimuksen kumoamislauseke, joka poisti ostajan riskin. Huomautuksissa tuodaan lisäksi esille, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännön mukaan kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi väitetään, että kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeyttämisestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen. Lopuksi väitetään, että kultavarannolla, joka oli osa Ellinikos Hrisos -yritykselle myydystä omaisuudesta, oli vuonna 2003 negatiivinen arvo. Tämä johtui osittain kullan alhaisesta hinnasta ja toisaalta toimintaan liittyvien menojen, kuten kuljetus- ja työstökulujen suuruudesta.

| (24) | Liiketoimeen sovellettaviin markkinatalouden kriteerien osalta ja edellä esitetty huomioon ottaen huomioon Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että kyseisiin kriteereihin kuuluvat myös ympäristö- ja yhteiskunnalliset kysymykset, jotka osaltaan liittyvät yrityksen kuvaan ja henkilökunnan tyytyväisyyteen. Tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan korvauksia. Väitettiin myös, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi seurannut huomattavia ympäristökustannuksia (noin 15,7 miljoonaa euroa), jotka olisivat tulleet Kreikan valtion kannettaviksi. Huomautuksissa mainitaan samalla, että Elliniko Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. Kreikan valtion ja tuensaajan mukaan TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut. Myös mainitaan, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta vastasi omaisuuden kirjanpitoarvoa TVX Hellas -yrityksen kirjanpidossa. Lopuksi huomautuksissa mainitaan, että vuonna 2003 maksettu hinta vastasi kaivosten käytännön arvoa eli Stratonin kaivoksen arvoa; se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Mitä tulee Skouriesin kaivokseen, Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Ne korostavat myös, että kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja. Edellä mainituista syistä väitetään, ettei vuoden 2003 myynti tarjonnut Ellinikos Hrisos -yritykselle minkäänlaista etua. |
| --- | --- |

(24)

Liiketoimeen sovellettaviin markkinatalouden kriteerien osalta ja edellä esitetty huomioon ottaen huomioon Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että kyseisiin kriteereihin kuuluvat myös ympäristö- ja yhteiskunnalliset kysymykset, jotka osaltaan liittyvät yrityksen kuvaan ja henkilökunnan tyytyväisyyteen. Tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan korvauksia. Väitettiin myös, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi seurannut huomattavia ympäristökustannuksia (noin 15,7 miljoonaa euroa), jotka olisivat tulleet Kreikan valtion kannettaviksi. Huomautuksissa mainitaan samalla, että Elliniko Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. Kreikan valtion ja tuensaajan mukaan TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut. Myös mainitaan, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta vastasi omaisuuden kirjanpitoarvoa TVX Hellas -yrityksen kirjanpidossa. Lopuksi huomautuksissa mainitaan, että vuonna 2003 maksettu hinta vastasi kaivosten käytännön arvoa eli Stratonin kaivoksen arvoa; se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Mitä tulee Skouriesin kaivokseen, Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Ne korostavat myös, että kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja. Edellä mainituista syistä väitetään, ettei vuoden 2003 myynti tarjonnut Ellinikos Hrisos -yritykselle minkäänlaista etua.

| (25) | Mitä tulee Behre Dolbearin raporttiin, sen enempää Kreikka kuin tuensaajakaan eivät kiistä konsulttitoimiston luotettavuutta. Molemmat kuitenkin vastustavat raportin johtopäätöksiä ja väittävät, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Lisäksi raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003. Ne huomauttavat myös, että Behre Dolbearin raportissa arvioitiin kaivosten arvo omaisuuserien ja niihin liittyvien kaivoslupien yhteissummana. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivosluvat. Kreikka ja tuensaaja väittävät myös, ettei raportissa tarkoiteta myytäviä omaisuuseriä vaan Ellinikos Hrisos -yrityksen arvoa elinkelpoisena yrityksenä, eikä se sen vuoksi anna tietoa niiden omaisuuserien arvosta, jotka Kreikan valtio myi joulukuussa 2003. Huomautuksissa mainitaan myös, että Behre Dolbear arvioi raportin sivulla 37 olevassa taulukossa lähes tuotantokykyisellä tasolla olevien Kassandran kaivosten nettonykyarvoksi -2,59 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ja siksi todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli korkeampi kuin kaivosten markkina-arvo. |
| --- | --- |

(25)

Mitä tulee Behre Dolbearin raporttiin, sen enempää Kreikka kuin tuensaajakaan eivät kiistä konsulttitoimiston luotettavuutta. Molemmat kuitenkin vastustavat raportin johtopäätöksiä ja väittävät, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Lisäksi raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003. Ne huomauttavat myös, että Behre Dolbearin raportissa arvioitiin kaivosten arvo omaisuuserien ja niihin liittyvien kaivoslupien yhteissummana. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivosluvat. Kreikka ja tuensaaja väittävät myös, ettei raportissa tarkoiteta myytäviä omaisuuseriä vaan Ellinikos Hrisos -yrityksen arvoa elinkelpoisena yrityksenä, eikä se sen vuoksi anna tietoa niiden omaisuuserien arvosta, jotka Kreikan valtio myi joulukuussa 2003. Huomautuksissa mainitaan myös, että Behre Dolbear arvioi raportin sivulla 37 olevassa taulukossa lähes tuotantokykyisellä tasolla olevien Kassandran kaivosten nettonykyarvoksi -2,59 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ja siksi todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli korkeampi kuin kaivosten markkina-arvo.

| (26) | Jos kuitenkin Behre Dolbearin raportti otetaan huomioon, Kreikka väittää, että raportissa sovelletuista kolmesta eri menetelmästä ainoastaan tuloihin perustuva lähestymistapa voidaan hyväksyä, koska se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain siinä mainitun päivämäärän yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja. |
| --- | --- |

(26)

Jos kuitenkin Behre Dolbearin raportti otetaan huomioon, Kreikka väittää, että raportissa sovelletuista kolmesta eri menetelmästä ainoastaan tuloihin perustuva lähestymistapa voidaan hyväksyä, koska se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain siinä mainitun päivämäärän yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja.

| (27) | Toisaalta Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mainitaan myös, että TVX Hellas -yrityksellä oli korvausvaatimuksia Kreikan valtiolle 293,5 miljoonan euron edestä niiden tappioiden vuoksi, joita syntyi kaivostoimintaan tehdyistä sijoituksista (kun toiminta pysähtyi vuonna 2002 tehtyjen lupien peruuttamista koskevien päätösten vuoksi) sekä ympäristönsuojeluun osoitetuista menoista. Ne toivat esille myös sen, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa, mutta ei ole mahdollista määrätä, kuinka paljon työpaikkoja olisi säilytettävä. Lisäksi mainittiin, että jos komissio antaa määräyksen takaisinperinnästä, voitaisiin hakea sopimuksen mitätöimistä ja vaatia Kreikan valtiota palauttamaan yhtiölle 11 miljoonaa euroa. Omaisuuserät olisi palautettava valtiolle. |
| --- | --- |

(27)

Toisaalta Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mainitaan myös, että TVX Hellas -yrityksellä oli korvausvaatimuksia Kreikan valtiolle 293,5 miljoonan euron edestä niiden tappioiden vuoksi, joita syntyi kaivostoimintaan tehdyistä sijoituksista (kun toiminta pysähtyi vuonna 2002 tehtyjen lupien peruuttamista koskevien päätösten vuoksi) sekä ympäristönsuojeluun osoitetuista menoista. Ne toivat esille myös sen, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa, mutta ei ole mahdollista määrätä, kuinka paljon työpaikkoja olisi säilytettävä. Lisäksi mainittiin, että jos komissio antaa määräyksen takaisinperinnästä, voitaisiin hakea sopimuksen mitätöimistä ja vaatia Kreikan valtiota palauttamaan yhtiölle 11 miljoonaa euroa. Omaisuuserät olisi palautettava valtiolle.

| (28) | Kreikan viranomaiset ilmoittavat, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut omaisuuden arvo olisi otettava huomioon, ja että maan arvon katsottaisiin pysyneen ennallaan. Todetaan myös, että Behre Dolbearin raportissa käytetty menetelmä (tuloihin perustuva lähestymistapa) voitaisiin hyväksyä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain sen viitepäivämäärän (30 päivä kesäkuuta 2004) yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja. Lopuksi myönnetään, että Stratonin kaivoksella oli myyntihetkellä voimassa olevia kaivoslupia ja se oli toiminnassa. Se siis täytti Behre Dolbearin raportin määritelmän, että se on lähes tuotantovalmiudessa. |
| --- | --- |

(28)

Kreikan viranomaiset ilmoittavat, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut omaisuuden arvo olisi otettava huomioon, ja että maan arvon katsottaisiin pysyneen ennallaan. Todetaan myös, että Behre Dolbearin raportissa käytetty menetelmä (tuloihin perustuva lähestymistapa) voitaisiin hyväksyä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain sen viitepäivämäärän (30 päivä kesäkuuta 2004) yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja. Lopuksi myönnetään, että Stratonin kaivoksella oli myyntihetkellä voimassa olevia kaivoslupia ja se oli toiminnassa. Se siis täytti Behre Dolbearin raportin määritelmän, että se on lähes tuotantovalmiudessa.

| (29) | Veronmaksusta vapauttamisen ja oikeuskulujen alennuksen osalta ei tuensaajan mukaan pidä tässä tapauksessa soveltaa kaivosten siirtoon liittyvää lakisääteistä veroa. Kreikan mukaan kaivosten arvo oli negatiivinen, ja oli välttämätöntä löytää mahdollisille ostajille kannustimia. Kreikka toteaa myös, että Kreikan kaivoslain 173 pykälässä säädetään 5 prosentin verosta, mutta vain erikoisista syistä suoritetuista liiketoimista. Tällä tarkoitetaan Kreikan mukaan liiketoimia, joiden aiheena on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema. Säädöstä ei siis pitäisi soveltaa tässä tapauksessa. Tuensaaja väittää myös, ettei myyntisopimus ole vielä lainvoimainen peruuttamislausekkeen takia, ja siksi olisi ennenaikaista määrätä mitään veroa. Tuensaaja toteaa lopuksi, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Veronmaksusta vapauttamisen ja oikeuskulujen alennuksen osalta ei tuensaajan mukaan pidä tässä tapauksessa soveltaa kaivosten siirtoon liittyvää lakisääteistä veroa. Kreikan mukaan kaivosten arvo oli negatiivinen, ja oli välttämätöntä löytää mahdollisille ostajille kannustimia. Kreikka toteaa myös, että Kreikan kaivoslain 173 pykälässä säädetään 5 prosentin verosta, mutta vain erikoisista syistä suoritetuista liiketoimista. Tällä tarkoitetaan Kreikan mukaan liiketoimia, joiden aiheena on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema. Säädöstä ei siis pitäisi soveltaa tässä tapauksessa. Tuensaaja väittää myös, ettei myyntisopimus ole vielä lainvoimainen peruuttamislausekkeen takia, ja siksi olisi ennenaikaista määrätä mitään veroa. Tuensaaja toteaa lopuksi, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti.

| (30) | Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7–9 prosenttia veroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä. |
| --- | --- |

(30)

Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7–9 prosenttia veroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä.

| (31) | Sekä Kreikan valtio että tuensaaja korostavat, että vaikka vuoden 2003 myynti katsottaisiin Ellinikos Hrisos -yritykselle tarkoitetuksi tueksi, yritys olisi ollut tukikelpoinen vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen sekä vuonna 2002 säädetyn suuriin investointihankkeisiin tarkoitettuja aluetukia koskevan monialaisen kehyksen mukaisesti. Molempia sovellettiin myyntihetkellä, ja yritys olisi ollut tukikelpoinen, koska se sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetulla alueella. Tuensaaja korostaa myös, että yritys voisi olla tukikelpoinen yleisen ryhmäpoikkeuksen perusteella, ympäristönsuojelusyistä myönnettäviä tukia koskevien vuonna 2008 annettujen suuntaviivojen perusteella tai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, koska kyseinen investointi koski kansallisella tasolla tärkeää toimialaa ja aluetta. Mitä tulee vapautukseen veronmaksusta, veron määrä oli tuensaajan mukaan 38 000 euroa, mikä on vähemmän kuin vähäistä tukea koskeva vähimmäismäärä (100 000 euroa kolmessa vuodessa) (13). Siitä ei koitunut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua. |
| --- | --- |

(31)

Sekä Kreikan valtio että tuensaaja korostavat, että vaikka vuoden 2003 myynti katsottaisiin Ellinikos Hrisos -yritykselle tarkoitetuksi tueksi, yritys olisi ollut tukikelpoinen vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen sekä vuonna 2002 säädetyn suuriin investointihankkeisiin tarkoitettuja aluetukia koskevan monialaisen kehyksen mukaisesti. Molempia sovellettiin myyntihetkellä, ja yritys olisi ollut tukikelpoinen, koska se sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetulla alueella. Tuensaaja korostaa myös, että yritys voisi olla tukikelpoinen yleisen ryhmäpoikkeuksen perusteella, ympäristönsuojelusyistä myönnettäviä tukia koskevien vuonna 2008 annettujen suuntaviivojen perusteella tai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, koska kyseinen investointi koski kansallisella tasolla tärkeää toimialaa ja aluetta. Mitä tulee vapautukseen veronmaksusta, veron määrä oli tuensaajan mukaan 38 000 euroa, mikä on vähemmän kuin vähäistä tukea koskeva vähimmäismäärä (100 000 euroa kolmessa vuodessa) (13). Siitä ei koitunut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua.

III b   MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (32) | Komissio sai menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta huomautuksia myös Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (32–34 kohdassa: EPMD) (14). EPMD väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, mutta jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa. EPMD torjuu myös työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle siten, ettei lakisääteisiä menettelyjä noudateta. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio sai menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta huomautuksia myös Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (32–34 kohdassa: EPMD) (14). EPMD väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, mutta jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa. EPMD torjuu myös työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle siten, ettei lakisääteisiä menettelyjä noudateta. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä.

| (33) | Seuraavaksi EPMD torjuu ympäristösyiden tarjoamisen syyksi siihen, ettei kaivosten siirrossa noudatettu lain määräyksiä. Se toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdassa Ellinikos Hrisos vapautetaan kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. EPMD väittää vielä, että kaivosten omaisuuteen kuuluu erittäin arvokkaat kultapitoisten mineraalien varannot. Niiden arvo väitetään 80 miljoonaksi euroksi, mitä ei mainita Ellinikos Hrisos -yrityksen kanssa allekirjoitetussa myyntisopimuksessa. |
| --- | --- |

(33)

Seuraavaksi EPMD torjuu ympäristösyiden tarjoamisen syyksi siihen, ettei kaivosten siirrossa noudatettu lain määräyksiä. Se toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdassa Ellinikos Hrisos vapautetaan kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. EPMD väittää vielä, että kaivosten omaisuuteen kuuluu erittäin arvokkaat kultapitoisten mineraalien varannot. Niiden arvo väitetään 80 miljoonaksi euroksi, mitä ei mainita Ellinikos Hrisos -yrityksen kanssa allekirjoitetussa myyntisopimuksessa.

| (34) | Kreikka vastaa EPMD:n huomautuksiin toteamalla uudestaan, ettei Ellinikos Hrisos sen mielestä ole saanut valtiontukea. Kreikka korostaa erityisesti, ettei Kreikan valtio ollut koskaan kyseisten kaivosten omistaja tai myyjä, vaan oli toiminut ainoastaan välittäjänä kahden yksityisen osapuolen välisessä liiketoimessa. Kreikka myös väittää EPMD:n väitteitä epämääräisiksi, epätarkoiksi ja ristiriitaisiksi. Se korostaa, että EPMD pyrkii siihen, että Kassandran kaivokset palautettaisiin valtion omistukseen, koska sen perimmäisenä tavoitteena on suojella ympäristöä. |
| --- | --- |

(34)

Kreikka vastaa EPMD:n huomautuksiin toteamalla uudestaan, ettei Ellinikos Hrisos sen mielestä ole saanut valtiontukea. Kreikka korostaa erityisesti, ettei Kreikan valtio ollut koskaan kyseisten kaivosten omistaja tai myyjä, vaan oli toiminut ainoastaan välittäjänä kahden yksityisen osapuolen välisessä liiketoimessa. Kreikka myös väittää EPMD:n väitteitä epämääräisiksi, epätarkoiksi ja ristiriitaisiksi. Se korostaa, että EPMD pyrkii siihen, että Kassandran kaivokset palautettaisiin valtion omistukseen, koska sen perimmäisenä tavoitteena on suojella ympäristöä.

| (35) | Komissio sai myös Kassandran kaivosten ammattiliitoilta huomautuksia menettelyn käynnistämistä koskevasta päätöksestä (15). Ammattiliitot epäilevät, että toimenpiteet olisivat lainvastaista valtiontukea. Ne viittaavat kaivosten merkitykseen taloudelle ja työllisyydelle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio sai myös Kassandran kaivosten ammattiliitoilta huomautuksia menettelyn käynnistämistä koskevasta päätöksestä (15). Ammattiliitot epäilevät, että toimenpiteet olisivat lainvastaista valtiontukea. Ne viittaavat kaivosten merkitykseen taloudelle ja työllisyydelle.

IV   TUEN ARVIOINTI

| (36) | Komissio arvioi tässä osastossa tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen käytännön tosiseikkojen sekä Kreikan ja muiden asianosaisten väittämien pohjalta. Ensinnä komissio arvioi sen, onko tarkasteltavina olevissa toimenpiteissä kyse valtiontuista, voidakseen tehdä asiasta päätöksen (IV a kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on valtiontukea, komissio arvioi, onko toimenpide sisämarkkinasääntöjen mukainen (IV b kohta). |
| --- | --- |

(36)

Komissio arvioi tässä osastossa tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen käytännön tosiseikkojen sekä Kreikan ja muiden asianosaisten väittämien pohjalta. Ensinnä komissio arvioi sen, onko tarkasteltavina olevissa toimenpiteissä kyse valtiontuista, voidakseen tehdä asiasta päätöksen (IV a kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on valtiontukea, komissio arvioi, onko toimenpide sisämarkkinasääntöjen mukainen (IV b kohta).

IV a   ONKO KYSEESSÄ SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI

| (37) | Voidakseen määritellä, missä määrin jokin toimenpide on valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimukset. Kyseisessä kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(37)

Voidakseen määritellä, missä määrin jokin toimenpide on valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimukset. Kyseisessä kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (38) | Edellä mainitun säännöksen valossa komissio tämän jälkeen arvioi, missä määrin Ellinikos Hrisos -yritykseen kohdistetut kiistanalaiset toimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(38)

Edellä mainitun säännöksen valossa komissio tämän jälkeen arvioi, missä määrin Ellinikos Hrisos -yritykseen kohdistetut kiistanalaiset toimenpiteet ovat valtiontukea.

TOIMENPIDE 1:   MARKKINA-ARVOA PIENEMPI MYYNTIHINTA

a.   
  Etu

| (39) | Kun valtio myy omaisuutta markkina-arvoa alempaan hintaan, aiheutuu toimesta etua ostajalle (joka saa haltuunsa omaisuutta tuettuun hintaan). Tämä on mahdollisesti valtiontukea. Päinvastaisessa tapauksessa omaisuutta myydään markkinahintaan (mihin ei sisälly valtiontukea), kun hinnan määrää riippumaton arvioija ja se vastaa myyntihintaa tai kun myynti toteutetaan kilpailuolosuhteissa avoimessa, läpinäkyvässä ja ehtoja sisältämättömässä kilpailussa, jossa valitaan suurin tarjous (16). |
| --- | --- |

(39)

Kun valtio myy omaisuutta markkina-arvoa alempaan hintaan, aiheutuu toimesta etua ostajalle (joka saa haltuunsa omaisuutta tuettuun hintaan). Tämä on mahdollisesti valtiontukea. Päinvastaisessa tapauksessa omaisuutta myydään markkinahintaan (mihin ei sisälly valtiontukea), kun hinnan määrää riippumaton arvioija ja se vastaa myyntihintaa tai kun myynti toteutetaan kilpailuolosuhteissa avoimessa, läpinäkyvässä ja ehtoja sisältämättömässä kilpailussa, jossa valitaan suurin tarjous (16).

| (40) | Käsillä olevassa tapauksessa Kassandran kaivokset myytiin järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Välttääkseen valtiontuen myöntämistä valtion on toimittava järkevänä voittojaan maksimoivana yksityisen sektorin omistajana eli markkinataloudessa toimivana myyjänä, jonka on pyrittävä parhaimpaan mahdolliseen myynnistä saatavaan tulokseen. Tämän vuoksi komissio arvioi käsillä olevassa tapauksessa, toimiko Kreikan valtio markkinataloudessa toimivan myyjän tavoin. |
| --- | --- |

(40)

Käsillä olevassa tapauksessa Kassandran kaivokset myytiin järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Välttääkseen valtiontuen myöntämistä valtion on toimittava järkevänä voittojaan maksimoivana yksityisen sektorin omistajana eli markkinataloudessa toimivana myyjänä, jonka on pyrittävä parhaimpaan mahdolliseen myynnistä saatavaan tulokseen. Tämän vuoksi komissio arvioi käsillä olevassa tapauksessa, toimiko Kreikan valtio markkinataloudessa toimivan myyjän tavoin.

| (41) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että myös ympäristökysymyksiä ja yhteiskunnallisia kysymyksiä on tarkasteltava markkinatalouden arviointiperusteina, koska ne liittyvät yhtiöstä muodostuvaan kuvaan ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Niiden mielestä tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan henkilöstölleen korvauksia jopa vanhojen ympäristövelvoitteiden perusteella (jotka olivat peräisin ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä). Ne väittävät, että markkinataloudessa toimiva myyjä samalla tavoin hyväksyy alhaisemman hinnan ympäristö- ja yhteiskunnallisten ongelmien vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että myös ympäristökysymyksiä ja yhteiskunnallisia kysymyksiä on tarkasteltava markkinatalouden arviointiperusteina, koska ne liittyvät yhtiöstä muodostuvaan kuvaan ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Niiden mielestä tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan henkilöstölleen korvauksia jopa vanhojen ympäristövelvoitteiden perusteella (jotka olivat peräisin ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä). Ne väittävät, että markkinataloudessa toimiva myyjä samalla tavoin hyväksyy alhaisemman hinnan ympäristö- ja yhteiskunnallisten ongelmien vuoksi.

| (42) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Ympäristöongelmat ja yhteiskunnalliset ongelmat ovat luonteeltaan yleisiä ja kuuluvat viranomaisten toimivaltaan. Markkinatalouden toimija ottaa työttömyyteen ja ympäristöön liittyvät kysymykset huomioon korkeintaan rajoitetussa määrin suojellakseen tai edistääkseen mainettaan yhteiskunnallisissa ja ympäristöasioissa velvollisuudentuntoisena yrittäjänä, mutta ei silloin, jos se vaarantaa merkittävästi sen taloudellisia etuja. Joka tapauksessa markkinatalouden perustein toimiva myyjä arvioisi myynnin yhteydessä tällaisista asioista aiheutuvien maksujen ja kustannusten määrät voidakseen päätellä, miten ne voisivat vaikuttaa hyväksyttävään hintaan. Käsillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa, ettei sopimuksessa ole asiaa koskevia taloudellisia määräyksiä, eikä Kreikka ole osoittanut, että se olisi myynnin aikoihin tehnyt minkäänlaisia arvioita tällaisista taloudellisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(42)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Ympäristöongelmat ja yhteiskunnalliset ongelmat ovat luonteeltaan yleisiä ja kuuluvat viranomaisten toimivaltaan. Markkinatalouden toimija ottaa työttömyyteen ja ympäristöön liittyvät kysymykset huomioon korkeintaan rajoitetussa määrin suojellakseen tai edistääkseen mainettaan yhteiskunnallisissa ja ympäristöasioissa velvollisuudentuntoisena yrittäjänä, mutta ei silloin, jos se vaarantaa merkittävästi sen taloudellisia etuja. Joka tapauksessa markkinatalouden perustein toimiva myyjä arvioisi myynnin yhteydessä tällaisista asioista aiheutuvien maksujen ja kustannusten määrät voidakseen päätellä, miten ne voisivat vaikuttaa hyväksyttävään hintaan. Käsillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa, ettei sopimuksessa ole asiaa koskevia taloudellisia määräyksiä, eikä Kreikka ole osoittanut, että se olisi myynnin aikoihin tehnyt minkäänlaisia arvioita tällaisista taloudellisista kustannuksista.

| (43) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että kaivosten markkina-arvo oli negatiivinen. Tämä kävi niiden mukaan ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistajayhtiö Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita. |
| --- | --- |

(43)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että kaivosten markkina-arvo oli negatiivinen. Tämä kävi niiden mukaan ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistajayhtiö Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita.

| (44) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio toteaa, että TVX Hellas lopetti yritystoimintansa Kassandran kaivoksissa, koska valtioneuvosto oli peruuttanut kaivosluvat. Stratonilla oli kuitenkin voimassa oleva kaivoslupa, kun TVX Hellas myi sen valtiolle (ks. edellä oleva 13 kohta), mutta Olympiasin lupa ei ollut voimassa. Komissio katsoo, että TVX Hellas päätti myydä Kassandran kaivokset, koska sen merkittävät sijoitukset Olympiasin kaivokseen olivat epäonnistuneet. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon. |
| --- | --- |

(44)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio toteaa, että TVX Hellas lopetti yritystoimintansa Kassandran kaivoksissa, koska valtioneuvosto oli peruuttanut kaivosluvat. Stratonilla oli kuitenkin voimassa oleva kaivoslupa, kun TVX Hellas myi sen valtiolle (ks. edellä oleva 13 kohta), mutta Olympiasin lupa ei ollut voimassa. Komissio katsoo, että TVX Hellas päätti myydä Kassandran kaivokset, koska sen merkittävät sijoitukset Olympiasin kaivokseen olivat epäonnistuneet. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon.

| (45) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mitä jälkimmäiseen asiaan tulee, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi valtio saanut kantaakseen huomattavat ympäristökustannukset (noin 15,7 miljoonaa euroa). Mitä tulee työpaikkoihin, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Ne korostavat kuitenkin, ettei työpaikkojen lukumäärää ole mahdollista määrätä, ja että kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa. |
| --- | --- |

(45)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mitä jälkimmäiseen asiaan tulee, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi valtio saanut kantaakseen huomattavat ympäristökustannukset (noin 15,7 miljoonaa euroa). Mitä tulee työpaikkoihin, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Ne korostavat kuitenkin, ettei työpaikkojen lukumäärää ole mahdollista määrätä, ja että kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa.

| (46) | Komissio huomauttaa edellisen johdosta, ettei myytävien omaisuuserien arvoa arvioitu millään tavalla ennen myyntiä ja ettei myyntiä toteutettu avoimessa menettelyssä, vaan suorassa kosketuksessa ostajan kanssa. Mitä tulee ympäristökustannuksiin, joiden väitetään tulevan valtion kannettavaksi, komissio toteaa, ettei niihin viitata sopimuksessa eikä missään muussakaan sen aikaisessa asiakirjassa. Komissio toteaa myös, ettei ostajalle sälytetty mitään muuta ympäristövelvoitetta lain määräämien velvoitteiden lisäksi. Komissio katsoo, että jos ympäristökustannukset katsotaan tekijäksi, joka on arvioitava myyntihinnan määrittämistä varten, yksityissektorilla toimiva myyjä arvioisi huolellisesti tällaisten kustannusten määrän ennen myyntihinnan määrittämistä. Kreikka ei ole osoittanut, että se olisi ennen myyntiajankohtaa millään tavoin tehnyt tällaista määrällistä arviota tai olisi muulla tavalla ottanut huomioon tällaisia ympäristökustannuksia. |
| --- | --- |

(46)

Komissio huomauttaa edellisen johdosta, ettei myytävien omaisuuserien arvoa arvioitu millään tavalla ennen myyntiä ja ettei myyntiä toteutettu avoimessa menettelyssä, vaan suorassa kosketuksessa ostajan kanssa. Mitä tulee ympäristökustannuksiin, joiden väitetään tulevan valtion kannettavaksi, komissio toteaa, ettei niihin viitata sopimuksessa eikä missään muussakaan sen aikaisessa asiakirjassa. Komissio toteaa myös, ettei ostajalle sälytetty mitään muuta ympäristövelvoitetta lain määräämien velvoitteiden lisäksi. Komissio katsoo, että jos ympäristökustannukset katsotaan tekijäksi, joka on arvioitava myyntihinnan määrittämistä varten, yksityissektorilla toimiva myyjä arvioisi huolellisesti tällaisten kustannusten määrän ennen myyntihinnan määrittämistä. Kreikka ei ole osoittanut, että se olisi ennen myyntiajankohtaa millään tavoin tehnyt tällaista määrällistä arviota tai olisi muulla tavalla ottanut huomioon tällaisia ympäristökustannuksia.

| (47) | Komissio huomauttaa myös, ettei vuoden 2003 myyntisopimuksessa ollut lauseketta, joka olisi velvoittanut ostajan säilyttämään tai luomaan tietyn vähimmäismäärän työpaikkoja. Komissio ei tämän vuoksi voi hyväksyä väitettä, että ostajalle olisi asetettu velvoite säilyttää enemmän työpaikkoja kuin taloudellisista syistä oli tarpeen, sillä myyntisopimuksessa ei määrätty mistään velvoitteesta tietyn työpaikkamäärän säilyttämiseksi. Komissio katsoo, että yksityisen myyjän näkökulmasta mikään työpaikkojen määrään tai ympäristönsuojeluun liittyvä peruste ei pysty selittämään kaivosten markkina-arvoa alhaisempaa myyntihintaa. |
| --- | --- |

(47)

Komissio huomauttaa myös, ettei vuoden 2003 myyntisopimuksessa ollut lauseketta, joka olisi velvoittanut ostajan säilyttämään tai luomaan tietyn vähimmäismäärän työpaikkoja. Komissio ei tämän vuoksi voi hyväksyä väitettä, että ostajalle olisi asetettu velvoite säilyttää enemmän työpaikkoja kuin taloudellisista syistä oli tarpeen, sillä myyntisopimuksessa ei määrätty mistään velvoitteesta tietyn työpaikkamäärän säilyttämiseksi. Komissio katsoo, että yksityisen myyjän näkökulmasta mikään työpaikkojen määrään tai ympäristönsuojeluun liittyvä peruste ei pysty selittämään kaivosten markkina-arvoa alhaisempaa myyntihintaa.

| (48) | Edellä olevien 46 ja 47 kohdan perusteella komissio ei voi hyväksyä Kreikan ja tuensaajan edellä 45 kohdassa esittämiä väitteitä. |
| --- | --- |

(48)

Edellä olevien 46 ja 47 kohdan perusteella komissio ei voi hyväksyä Kreikan ja tuensaajan edellä 45 kohdassa esittämiä väitteitä.

| (49) | Työpaikkojen ja ympäristönsuojelun osalta (ks. 45 kohta) Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö kyseenalaistaa työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle lakisääteisten menettelyjen vastaisesti. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä. Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö huomauttaa myös, että Ellinikos Hrisos sai etua siten, että se vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdan perusteella vapautettiin kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. |
| --- | --- |

(49)

Työpaikkojen ja ympäristönsuojelun osalta (ks. 45 kohta) Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö kyseenalaistaa työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle lakisääteisten menettelyjen vastaisesti. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä. Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö huomauttaa myös, että Ellinikos Hrisos sai etua siten, että se vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdan perusteella vapautettiin kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua.

| (50) | Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön edellä esittämästä toisesta väittämästä komissio toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimus todellakin vapauttaa Ellinikos Hrisos -yrityksen kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. Komissio katsoo, ettei edellä mainittu sopimuksen kohta suo Ellinikos Hrisos -yritykselle erillistä ja erityistä etua, joka olisi muuta kuin myyntihinta. Yksityisoikeudellisissa sopimuksissa on useinkin lausekkeita, joissa sovitaan erilaisten menneiden taloudellisten velvoitteiden jakamisesta myyjän ja ostajan välillä. Viime kädessä myyntisopimuksen osapuolet ottavat tällaiset lausekkeet huomioon myyntihinnasta sopiessaan. Siitä syystä olennainen kysymys tässä tapauksessa on, vastaako kauppa kaivosten markkina-arvoa, kun kauppaehdot otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(50)

Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön edellä esittämästä toisesta väittämästä komissio toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimus todellakin vapauttaa Ellinikos Hrisos -yrityksen kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. Komissio katsoo, ettei edellä mainittu sopimuksen kohta suo Ellinikos Hrisos -yritykselle erillistä ja erityistä etua, joka olisi muuta kuin myyntihinta. Yksityisoikeudellisissa sopimuksissa on useinkin lausekkeita, joissa sovitaan erilaisten menneiden taloudellisten velvoitteiden jakamisesta myyjän ja ostajan välillä. Viime kädessä myyntisopimuksen osapuolet ottavat tällaiset lausekkeet huomioon myyntihinnasta sopiessaan. Siitä syystä olennainen kysymys tässä tapauksessa on, vastaako kauppa kaivosten markkina-arvoa, kun kauppaehdot otetaan huomioon.

| (51) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat vielä, ettei vuoden 2003 kauppa suonut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua, koska sen maksama hinta oli sama kuin omaisuuserien kirjanpitoarvo TVX Hellas -yhtiön (yhtiö, joka oli Kassandran kaivosten pääomistaja ennen Kreikan valtiota) kirjanpidossa. |
| --- | --- |

(51)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat vielä, ettei vuoden 2003 kauppa suonut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua, koska sen maksama hinta oli sama kuin omaisuuserien kirjanpitoarvo TVX Hellas -yhtiön (yhtiö, joka oli Kassandran kaivosten pääomistaja ennen Kreikan valtiota) kirjanpidossa.

| (52) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se katsoo, ettei TVX Hellas -yhtiön kirjanpitoarvoa voida ottaa huomioon omaisuuserien arvoa määritettäessä, koska se perustuu yrityksen verotussyistä tekemään poistoon (17) ja vastaa siksi omaisuuserien kirjanpitoarvoa. Oikeuskäytännön mukaan (18) kirjanpitoarvo ei aina ole sama kuin markkina-arvo, kun tarkoituksena on omaisuuserien arviointi myyntihinnan määrittämiseksi. Kyseessä olevat omaisuuserät myös siirrettiin erillisinä, ja edellisen omistajan tekemät poistot koskivat ainoastaan sen kirjanpitoa ja verotusta. |
| --- | --- |

(52)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se katsoo, ettei TVX Hellas -yhtiön kirjanpitoarvoa voida ottaa huomioon omaisuuserien arvoa määritettäessä, koska se perustuu yrityksen verotussyistä tekemään poistoon (17) ja vastaa siksi omaisuuserien kirjanpitoarvoa. Oikeuskäytännön mukaan (18) kirjanpitoarvo ei aina ole sama kuin markkina-arvo, kun tarkoituksena on omaisuuserien arviointi myyntihinnan määrittämiseksi. Kyseessä olevat omaisuuserät myös siirrettiin erillisinä, ja edellisen omistajan tekemät poistot koskivat ainoastaan sen kirjanpitoa ja verotusta.

| (53) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut. |
| --- | --- |

(53)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut.

| (54) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio katsoo, että Kreikan valtion TVX Hellas -yhtiölle maksama hinta oli tulos osapuolten toisilleen osoittamien vaateiden selvityksestä. Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön vaatimukset valtiolle olivat 293,5 miljoonaa euroa (ks. edellä 15 kohta). Tämän mukaan selvityksen lopputulos voisi olla erilainen, jos osapuolien vaatimukset koskevat erilaisia summia, silloinkin kun ne liittyvät samojen omaisuuserien myyntiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei edellä mainittu vaatimusten selvitys edusta myytyjen omaisuuserien arvoa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio katsoo, että Kreikan valtion TVX Hellas -yhtiölle maksama hinta oli tulos osapuolten toisilleen osoittamien vaateiden selvityksestä. Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön vaatimukset valtiolle olivat 293,5 miljoonaa euroa (ks. edellä 15 kohta). Tämän mukaan selvityksen lopputulos voisi olla erilainen, jos osapuolien vaatimukset koskevat erilaisia summia, silloinkin kun ne liittyvät samojen omaisuuserien myyntiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei edellä mainittu vaatimusten selvitys edusta myytyjen omaisuuserien arvoa.

| (55) | Samalla komissio katsoo, että edellä mainitut vaatimukset koskivat osapuolien pyytämiä vahingonkorvauksia. Kreikan valtion vaatimus koski ympäristövahinkoja, jotka TVX Hellas oli Kreikan mukaan aiheuttanut. TVX Hellas -yhtiön vaatimus koski ympäristökustannuksia sekä investointitappioita, jotka yhtiö väitti kärsineensä siksi, että sen kaivosluvat oli peruutettu vuonna 2002. Komissio toteaa myös, ettei omaisuuseriä ollut millään tavoin arvioitu silloin kun vaatimukset selvitettiin. Siksi 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, liittyi osapuolien väitettyihin vastuisiin eikä omaisuuserien arvoon. |
| --- | --- |

(55)

Samalla komissio katsoo, että edellä mainitut vaatimukset koskivat osapuolien pyytämiä vahingonkorvauksia. Kreikan valtion vaatimus koski ympäristövahinkoja, jotka TVX Hellas oli Kreikan mukaan aiheuttanut. TVX Hellas -yhtiön vaatimus koski ympäristökustannuksia sekä investointitappioita, jotka yhtiö väitti kärsineensä siksi, että sen kaivosluvat oli peruutettu vuonna 2002. Komissio toteaa myös, ettei omaisuuseriä ollut millään tavoin arvioitu silloin kun vaatimukset selvitettiin. Siksi 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, liittyi osapuolien väitettyihin vastuisiin eikä omaisuuserien arvoon.

| (56) | Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön päätös myydä Kassandran kaivokset liittyi sen Olympiasiin tehtyjen huomattavien investointien epäonnistumiseen ja siten Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin arvoon. Ellinikos Hrisos ei ollut tehnyt tällaisia investointeja eikä se kärsinyt investointien epäonnistumisesta. Komissio katsookin, että 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, perustuu vain TVX Hellas -yhtiön ja Kreikan valtion väliseen kauppasuhteeseen ja TVX Hellas -yhtiön erityistilanteeseen myyntiajankohtana. Se ei voinut perustua erilliseen myyntisopimukseen, kuten Kreikan valtion ja Elliniko Hrisos -yhtiön välinen sopimus. |
| --- | --- |

(56)

Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön päätös myydä Kassandran kaivokset liittyi sen Olympiasiin tehtyjen huomattavien investointien epäonnistumiseen ja siten Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin arvoon. Ellinikos Hrisos ei ollut tehnyt tällaisia investointeja eikä se kärsinyt investointien epäonnistumisesta. Komissio katsookin, että 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, perustuu vain TVX Hellas -yhtiön ja Kreikan valtion väliseen kauppasuhteeseen ja TVX Hellas -yhtiön erityistilanteeseen myyntiajankohtana. Se ei voinut perustua erilliseen myyntisopimukseen, kuten Kreikan valtion ja Elliniko Hrisos -yhtiön välinen sopimus.

| (57) | Edellä 54–56 kohdan perusteella komissio tekee johtopäätöksen, ettei Kreikan valtion ja TVX Hellas -yhtiön vaatimusten selvityksen ja omaisuuserien arvon välillä ole yhteyttä. |
| --- | --- |

(57)

Edellä 54–56 kohdan perusteella komissio tekee johtopäätöksen, ettei Kreikan valtion ja TVX Hellas -yhtiön vaatimusten selvityksen ja omaisuuserien arvon välillä ole yhteyttä.

| (58) | Määrittääkseen, vastaako myyntihinta omaisuuserien markkina-arvoa, komissio jakoi edellisen perusteella omaisuuserät kolmeen luokkaan: a) kaivokset, b) maa ja c) mineraalivarannot. Omaisuuserien markkina-arvon laskennassa komissio käytti Behre Dolbearin raporttia (ks. edellä 19 kohta). Mitä tulee maahan, komissio todensi raportissa mainitun arvon sen hinnan perusteella, joka oli maksettu kyseisestä maa-alueesta vuonna 1995 (ks. edellä 11 kohta). |
| --- | --- |

(58)

Määrittääkseen, vastaako myyntihinta omaisuuserien markkina-arvoa, komissio jakoi edellisen perusteella omaisuuserät kolmeen luokkaan: a) kaivokset, b) maa ja c) mineraalivarannot. Omaisuuserien markkina-arvon laskennassa komissio käytti Behre Dolbearin raporttia (ks. edellä 19 kohta). Mitä tulee maahan, komissio todensi raportissa mainitun arvon sen hinnan perusteella, joka oli maksettu kyseisestä maa-alueesta vuonna 1995 (ks. edellä 11 kohta).

| (59) | Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei Behre Dolbearin raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska sijoittajien mielenkiinnon herättäminen on minkä tahansa arviointiraportin tärkeä ja hyväksyttävä tavoite, kun raportin julkaisija on markkinataloudessa toimiva yritys, joka etsii pääomaa rahoitusmarkkinoilta. Minkä tahansa arvion pätevyys on syytä tutkia, mutta sitä ei voi pitää epäluotettavana vain siksi, että sen tarkoituksena on rohkaista sijoittajia. |
| --- | --- |

(59)

Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei Behre Dolbearin raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska sijoittajien mielenkiinnon herättäminen on minkä tahansa arviointiraportin tärkeä ja hyväksyttävä tavoite, kun raportin julkaisija on markkinataloudessa toimiva yritys, joka etsii pääomaa rahoitusmarkkinoilta. Minkä tahansa arvion pätevyys on syytä tutkia, mutta sitä ei voi pitää epäluotettavana vain siksi, että sen tarkoituksena on rohkaista sijoittajia.

| (60) | Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät myös, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003. |
| --- | --- |

(60)

Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät myös, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003.

| (61) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se toteaa, että vaikka Behre Dolbearin raportin päivämäärä on 30 päivä kesäkuuta 2004, voidaan sen sisällön katsoa koskevan joulukuussa 2003 tapahtunutta myyntiä, koska tiedot on saatu metallien hintojen kehityksestä vuosina 1993–2003. |
| --- | --- |

(61)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se toteaa, että vaikka Behre Dolbearin raportin päivämäärä on 30 päivä kesäkuuta 2004, voidaan sen sisällön katsoa koskevan joulukuussa 2003 tapahtunutta myyntiä, koska tiedot on saatu metallien hintojen kehityksestä vuosina 1993–2003.

| (62) | Kreikan valtio ja Ellinikos Hrisos väittävät, ettei raportti koske myytäviä omaisuuseriä vaan Elliniko Hrisos -yrityksen arvoa toimivana yrityksenä, eikä se siksi osoita Kreikan valtion joulukuussa 2003 myymien omaisuuserien arvoa. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska raportissa esitetään yksityiskohtainen arvio myytävien omaisuuserien arvosta yrityksen kokonaisarvon laskemiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Kreikan valtio ja Ellinikos Hrisos väittävät, ettei raportti koske myytäviä omaisuuseriä vaan Elliniko Hrisos -yrityksen arvoa toimivana yrityksenä, eikä se siksi osoita Kreikan valtion joulukuussa 2003 myymien omaisuuserien arvoa. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska raportissa esitetään yksityiskohtainen arvio myytävien omaisuuserien arvosta yrityksen kokonaisarvon laskemiseksi.

A a   Kaivosten arvon laskeminen

A a 1   Kaivosten arvoa koskevat väitteet

| (63) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli laskenut tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Ne väittävät myös, että vuonna 2003 tehdyssä kaupassa maksettu hinta vastasi Stratonin kaivoksen arvoa, koska se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Kreikka myöntää erityisesti, että Stratonilla oli voimassa olevat kaivosluvat, se oli toiminnassa ja täytti siten Behre Dolbearin raportissa olevan lausekkeen vaatimuksen ”lähes tuotantokykyinen”. |
| --- | --- |

(63)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli laskenut tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Ne väittävät myös, että vuonna 2003 tehdyssä kaupassa maksettu hinta vastasi Stratonin kaivoksen arvoa, koska se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Kreikka myöntää erityisesti, että Stratonilla oli voimassa olevat kaivosluvat, se oli toiminnassa ja täytti siten Behre Dolbearin raportissa olevan lausekkeen vaatimuksen ”lähes tuotantokykyinen”.

| (64) | Komissio toteaa, että vuonna 2002 tehdyt päätökset lupien peruuttamisesta vaikuttivat vain Olympiasin kaivosten arvoon, koska Stratonin kaivosluvat olivat myyntiajankohtana voimassa, ja Stratonin kaivoksella oli siten jotain arvoa. Samaan aikaan TVX Hellas lopetti toimintansa, koska sen kullankaivuun alalle tekemät investoinnit olivat epäonnistuneet, kun Olympiasin luvat peruttiin. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis vain Olympiasiin tehdyn investoinnin arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon. |
| --- | --- |

(64)

Komissio toteaa, että vuonna 2002 tehdyt päätökset lupien peruuttamisesta vaikuttivat vain Olympiasin kaivosten arvoon, koska Stratonin kaivosluvat olivat myyntiajankohtana voimassa, ja Stratonin kaivoksella oli siten jotain arvoa. Samaan aikaan TVX Hellas lopetti toimintansa, koska sen kullankaivuun alalle tekemät investoinnit olivat epäonnistuneet, kun Olympiasin luvat peruttiin. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis vain Olympiasiin tehdyn investoinnin arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon.

| (65) | Skouriesin kaivoksen osalta Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä ole tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja. |
| --- | --- |

(65)

Skouriesin kaivoksen osalta Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä ole tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja.

| (66) | Komissio toteaa, ettei kyseisellä kaivoksella ollut kaivoslupia tai valmiita kaivosrakenteita. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tietoja tai perusteluja, jotka olisivat osoittaneet, ettei Skouriesin kaivoksella ollut tarvittavia hallinnollisia lupia tai ettei sen toiminta ollut taloudellisesti kannattavaa. Lisäksi Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivosten kehittämiseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa. Behre Dolbear toteaa raportissaan olevansa vakuuttunut siitä, että kyseiset kustannukset ovat ”kohtuulliset”. Komissio katsoo siksi, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä. |
| --- | --- |

(66)

Komissio toteaa, ettei kyseisellä kaivoksella ollut kaivoslupia tai valmiita kaivosrakenteita. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tietoja tai perusteluja, jotka olisivat osoittaneet, ettei Skouriesin kaivoksella ollut tarvittavia hallinnollisia lupia tai ettei sen toiminta ollut taloudellisesti kannattavaa. Lisäksi Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivosten kehittämiseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa. Behre Dolbear toteaa raportissaan olevansa vakuuttunut siitä, että kyseiset kustannukset ovat ”kohtuulliset”. Komissio katsoo siksi, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä.

| (67) | Edellä olevien 63–66 kohtien perusteella komissio katsoo, että Olympiasin markkina-arvo oli myyntihetkellä vaarantunut vuonna 2002 tapahtuneen lupien peruuttamisen vuoksi, mutta samaa ei voi sanoa Stratonin ja Skouriesin markkina-arvosta. Sen vuoksi Kassandran kaivosten markkina-arvon määritys oli mahdollista myyntihetkellä vuonna 2003. |
| --- | --- |

(67)

Edellä olevien 63–66 kohtien perusteella komissio katsoo, että Olympiasin markkina-arvo oli myyntihetkellä vaarantunut vuonna 2002 tapahtuneen lupien peruuttamisen vuoksi, mutta samaa ei voi sanoa Stratonin ja Skouriesin markkina-arvosta. Sen vuoksi Kassandran kaivosten markkina-arvon määritys oli mahdollista myyntihetkellä vuonna 2003.

A a 2   Kaivosten arvon laskeminen

| (68) | Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi komissio tarkasteli kaikista kolmesta kaivoksesta (Stratoni, Olympias ja Skouries) seuraavia kahta asiaa: a) kaivoksen arvo, jonka täytyy perustua myyntihetkellä vallinneisiin taloudellisiin tekijöihin ja b) kaivoksen toimintakyky, jonka ansiosta kyseinen arvo voitaisiin realisoida. Komissio päättelee näiden kahden tekijän perusteella, että Stratonilla ja Skouriesilla oli tietty arvo, joka oli mahdollista realisoida, kun taas Olympiasin arvoa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä oli vaikea määrittää. |
| --- | --- |

(68)

Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi komissio tarkasteli kaikista kolmesta kaivoksesta (Stratoni, Olympias ja Skouries) seuraavia kahta asiaa: a) kaivoksen arvo, jonka täytyy perustua myyntihetkellä vallinneisiin taloudellisiin tekijöihin ja b) kaivoksen toimintakyky, jonka ansiosta kyseinen arvo voitaisiin realisoida. Komissio päättelee näiden kahden tekijän perusteella, että Stratonilla ja Skouriesilla oli tietty arvo, joka oli mahdollista realisoida, kun taas Olympiasin arvoa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä oli vaikea määrittää.

| (69) | Komissio käytti kaivosten arvon määrittämiseksi Behre Dolbearin raporttia. Siinä sovelletaan kolmea menetelmää Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi hyvin toimivilla markkinoilla: a) arviointi tulojen perusteella (19), b) arviointi vertailukelpoisten liiketoimien (samantapaisten kauppojen) perusteella ja c) markkina-arvoon perustuva lähestymistapa (20). Näillä kolmella menetelmällä saadaan seuraavat arvot: a) 130,3–402,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 107,2–331,1 miljoonaa euroa, b) 504,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 415,2 miljoonaa euroa ja c) 614,9 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 505,9 miljoonaa euroa. Tuloihin perustuvassa menetelmässä saatujen arvioiden suuri hajonta johtuu käytetyistä erilaisista hinnoittelutavoista (ks. jäljempänä 72 kohta). Näistä kolmesta menetelmästä komissio valitsi tuloihin perustuvan. Valinnan perustelut eritellään taulukossa.

  Taulukko


  Syyt tuloihin perustuvan menetelmän käyttöön








  Tuloihin perustuva menetelmä | Vertailukelpoiset liiketoimet | Markkina-arvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuloihin perustuvassa menetelmässä määritetään yksityiskohtaisesti kaikkien kolmen kaivoksen arvo, joka perustuu metallien hintaan hetkellä, jona kaivokset myytiin. Laskettaessa omaisuuserän arvoa liiketoimen yhteydessä voidaan ottaa huomioon vain liiketoimen suoritushetkellä vallitsevat tekijät. | Vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia. Behre Dolbearin mukaan vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä on kiistanalainen, koska jokainen malmiesiintymä, vaikka se olisi samaa hyödykettä, eroaa jossain määrin muista esiintymistä, koska mineralogia, louhintaolosuhteet, metallurgia, ympäristöolot, vallitsevat yhteiskunnalliset olosuhteet, esiintymien laatu ym. ovat erilaiset. | Behre Dolbearin raportissa mainitaan markkina-arvoon perustuvaa menetelmää koskeva huomautus, jonka on tehnyt American Appraisal Associates. Sen mukaan menetelmää voidaan käyttää toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä tehdyt arviot.
  Tuloihin perustuva lähestymistapa on perusmenetelmä. Se on siis kaikista luotettavin menetelmä. Lisäksi käsillä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmällä voidaan todentaa vain arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista. Niitä ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta. Markkina-arvoon perustuvaa menetelmää ei siis voi käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä. |
| Behre Dolbear näyttää pitävän luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä saatua arvoa. Se toteaa, että se on vuosien mittaan antanut erityisen paljon painoa tuloihin perustuvalla menetelmällä saatuun arvoon (yhteenveto arvoista Behre Dolbearin raportin sivulla 43). |

(69)

Komissio käytti kaivosten arvon määrittämiseksi Behre Dolbearin raporttia. Siinä sovelletaan kolmea menetelmää Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi hyvin toimivilla markkinoilla: a) arviointi tulojen perusteella (19), b) arviointi vertailukelpoisten liiketoimien (samantapaisten kauppojen) perusteella ja c) markkina-arvoon perustuva lähestymistapa (20). Näillä kolmella menetelmällä saadaan seuraavat arvot: a) 130,3–402,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 107,2–331,1 miljoonaa euroa, b) 504,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 415,2 miljoonaa euroa ja c) 614,9 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 505,9 miljoonaa euroa. Tuloihin perustuvassa menetelmässä saatujen arvioiden suuri hajonta johtuu käytetyistä erilaisista hinnoittelutavoista (ks. jäljempänä 72 kohta). Näistä kolmesta menetelmästä komissio valitsi tuloihin perustuvan. Valinnan perustelut eritellään taulukossa.

Taulukko

Syyt tuloihin perustuvan menetelmän käyttöön

Tuloihin perustuva menetelmä

Vertailukelpoiset liiketoimet

Markkina-arvo

Tuloihin perustuvassa menetelmässä määritetään yksityiskohtaisesti kaikkien kolmen kaivoksen arvo, joka perustuu metallien hintaan hetkellä, jona kaivokset myytiin. Laskettaessa omaisuuserän arvoa liiketoimen yhteydessä voidaan ottaa huomioon vain liiketoimen suoritushetkellä vallitsevat tekijät.

Vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia. Behre Dolbearin mukaan vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä on kiistanalainen, koska jokainen malmiesiintymä, vaikka se olisi samaa hyödykettä, eroaa jossain määrin muista esiintymistä, koska mineralogia, louhintaolosuhteet, metallurgia, ympäristöolot, vallitsevat yhteiskunnalliset olosuhteet, esiintymien laatu ym. ovat erilaiset.

Behre Dolbearin raportissa mainitaan markkina-arvoon perustuvaa menetelmää koskeva huomautus, jonka on tehnyt American Appraisal Associates. Sen mukaan menetelmää voidaan käyttää toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä tehdyt arviot.

Tuloihin perustuva lähestymistapa on perusmenetelmä. Se on siis kaikista luotettavin menetelmä. Lisäksi käsillä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmällä voidaan todentaa vain arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista. Niitä ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta. Markkina-arvoon perustuvaa menetelmää ei siis voi käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä.

Behre Dolbear näyttää pitävän luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä saatua arvoa. Se toteaa, että se on vuosien mittaan antanut erityisen paljon painoa tuloihin perustuvalla menetelmällä saatuun arvoon (yhteenveto arvoista Behre Dolbearin raportin sivulla 43).

| (70) | Kreikka myöntää, että käytettäessä Behre Dolbearin raporttia voidaan hyväksyä vain tuloihin perustuva menetelmä. Se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä voidaan Kreikan mukaan kuitenkin käyttää vain tietyn päivän osalta (30 päivä kesäkuuta 2004) sillä edellytyksellä, että kaivosluvat on myönnetty ja merkittäviä investointeja on tehty. |
| --- | --- |

(70)

Kreikka myöntää, että käytettäessä Behre Dolbearin raporttia voidaan hyväksyä vain tuloihin perustuva menetelmä. Se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä voidaan Kreikan mukaan kuitenkin käyttää vain tietyn päivän osalta (30 päivä kesäkuuta 2004) sillä edellytyksellä, että kaivosluvat on myönnetty ja merkittäviä investointeja on tehty.

| (71) | Tuloihin perustuvan menetelmän avulla komissio arvioi kaivosten arvon myyntihetkellä vuonna 2003 seuraavasti (ks. jäljempänä 72–79 kohdat): |
| --- | --- |

(71)

Tuloihin perustuvan menetelmän avulla komissio arvioi kaivosten arvon myyntihetkellä vuonna 2003 seuraavasti (ks. jäljempänä 72–79 kohdat):

| (72) | Tuloihin perustuvassa menetelmässä arvioidaan lähes tuotantokelpoisten (21) Kassandran kaivosten kohtuullinen markkina-arvo, kuten käy ilmi kaivosten toiminnasta, kun menot on tarkoin määritelty ja otetaan huomioon tunnetut ja oletetut varannot (22). Raportissa käytetään arvon määrittämiseksi kolmea erilaista skenaariota niiden hintojen perusteella, joita sovellettiin seuraavina ajanjaksoina: a) keskiarvo vuosilta 1993–2003, b) vain vuoden 2004 alkupuolisko ja c) keskiarvo vuosilta 1993–2003 sekä vuoden 2004 alkupuolisko (jaettuna kahdella). Komissio katsoo, että vain vuosien 1993–2003 keskiarvoa voidaan käyttää, eikä muita skenaarioita, sillä vain kyseinen skenaario perustuu joulukuussa 2003 tapahtuneen kaupan ajankohtana vallinneisiin hintoihin ja kustannuksiin. Tämän lisäksi Behre Dolbearin käyttämät vuosien 1993–2003 hinnat eivät noudata mitään erityistä suuntausta koko tänä aikana, vaan hinnat vaihtelevat eri vuosien välillä. Komission mielestä vuosien 1993–2003 keskiarvo kuvastaa hyvin metallimarkkinoiden kehitystä. Vuoden 2004 ensimmäisen puoliskon hinnat eivät myöskään edusta kaivosten arvoa, sillä ne antavat vain hetkellisen kuvan eivätkä ota huomioon hintojen vaihtelua. Hintojen vaihtelu on otettava huomioon, jotta mahdollisten tavanomaisesta poikkeavien kauppojen tai satunnaisten tapahtumien vaikutus olisi mahdollisimman pieni ja jotta kaivosten arvosta saadaan luotettava kuva. |
| --- | --- |

(72)

Tuloihin perustuvassa menetelmässä arvioidaan lähes tuotantokelpoisten (21) Kassandran kaivosten kohtuullinen markkina-arvo, kuten käy ilmi kaivosten toiminnasta, kun menot on tarkoin määritelty ja otetaan huomioon tunnetut ja oletetut varannot (22). Raportissa käytetään arvon määrittämiseksi kolmea erilaista skenaariota niiden hintojen perusteella, joita sovellettiin seuraavina ajanjaksoina: a) keskiarvo vuosilta 1993–2003, b) vain vuoden 2004 alkupuolisko ja c) keskiarvo vuosilta 1993–2003 sekä vuoden 2004 alkupuolisko (jaettuna kahdella). Komissio katsoo, että vain vuosien 1993–2003 keskiarvoa voidaan käyttää, eikä muita skenaarioita, sillä vain kyseinen skenaario perustuu joulukuussa 2003 tapahtuneen kaupan ajankohtana vallinneisiin hintoihin ja kustannuksiin. Tämän lisäksi Behre Dolbearin käyttämät vuosien 1993–2003 hinnat eivät noudata mitään erityistä suuntausta koko tänä aikana, vaan hinnat vaihtelevat eri vuosien välillä. Komission mielestä vuosien 1993–2003 keskiarvo kuvastaa hyvin metallimarkkinoiden kehitystä. Vuoden 2004 ensimmäisen puoliskon hinnat eivät myöskään edusta kaivosten arvoa, sillä ne antavat vain hetkellisen kuvan eivätkä ota huomioon hintojen vaihtelua. Hintojen vaihtelu on otettava huomioon, jotta mahdollisten tavanomaisesta poikkeavien kauppojen tai satunnaisten tapahtumien vaikutus olisi mahdollisimman pieni ja jotta kaivosten arvosta saadaan luotettava kuva.

| (73) | Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, että Behre Dolbear arvioi lähes tuotantokelpoisten Kassandran kaivosten nettonykyarvon -2,59 Yhdysvaltojen dollariksi (raportin sivu 37, taulukko 5.3). Siten todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli suurempi kuin kaivosten markkina-arvo. |
| --- | --- |

(73)

Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, että Behre Dolbear arvioi lähes tuotantokelpoisten Kassandran kaivosten nettonykyarvon -2,59 Yhdysvaltojen dollariksi (raportin sivu 37, taulukko 5.3). Siten todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli suurempi kuin kaivosten markkina-arvo.

| (74) | Komissio toteaa, että tuloihin perustuvalla menetelmällä näille kolmelle (lähes tuotantokunnossa olevalle) kaivokselle saadaan seuraavat nettonykyarvot: a) Olympias: -28,79 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli -23,7 miljoonaa euroa, b) Stratoni: 10,48 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 8,6 miljoonaa euroa ja c) Skouries: 15,72 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 12,9 miljoonaa euroa. Edellä mainituista kolmesta arvosta saadaan todellakin negatiivinen arvo -2,59 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(74)

Komissio toteaa, että tuloihin perustuvalla menetelmällä näille kolmelle (lähes tuotantokunnossa olevalle) kaivokselle saadaan seuraavat nettonykyarvot: a) Olympias: -28,79 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli -23,7 miljoonaa euroa, b) Stratoni: 10,48 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 8,6 miljoonaa euroa ja c) Skouries: 15,72 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 12,9 miljoonaa euroa. Edellä mainituista kolmesta arvosta saadaan todellakin negatiivinen arvo -2,59 miljoonaa euroa.

| (75) | Komissio ei hyväksy Kreikan ja tuensaajan edellä esittämää väitettä. Komissio tekee edellä mainituista kolmesta arvosta johtopäätöksen, että Olympiasin nettonykyarvo (lähes tuotantokunnossa) oli myyntihetkellä negatiivinen. Se katsoo myös, että Olympiasin negatiivinen nettonykyarvo merkitsee sitä, että myyntihetkellä kaivoksen toiminnasta odotettavissa olevat voitot edellisinä 11 vuonna vallinneiden hintojen perusteella olisivat negatiiviset. Kullan hinnan tason vuoksi kuka tahansa Olympiasin omistaja olisi valinnut vaihtoehdon olla harjoittamatta kaivostoimintaa ja olisi pyrkinyt mahdollisuuksien mukaan torjumaan tappioita. Kuten on osoitettu, lopettamalla kaivostoiminnan harjoittamisen ostaja rajoittaisi tappiot 5,5 miljoonaan euroon. Ne ovat kuluja, jotka sen olisi hoidettava sopimusperusteisesti ympäristöön ja kunnossapitoon liittyvistä syistä. Edellä mainitun perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että Olympiasin kaivoksen arvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi. Tämä siksi, että kaivoksen omistamiseen liittyy valinnaisuusarvo: omistaja voi aloittaa kaivostoiminnan, kun olosuhteet ovat suotuisat (kullan hinta on tarpeeksi korkea), ja pysäyttää toiminnan, kun olosuhteet ovat vaikeat (kullan hinta ei ole riittävän korkea). Ellinikos Hrisos on voinut päättää ostaa kaivoksen osana Kassandran kaivospakettia tai se on voinut ajatella, että se kenties pystyy tulevaisuudessa tekemään tarvittavat investoinnit Olympiasin kaivokseen ja käynnistää sen uudelleen kannattavana, kun kullan hinta saavuttaisi (huomattavasti) korkeamman tason kuin vuosina 1993–2003. |
| --- | --- |

(75)

Komissio ei hyväksy Kreikan ja tuensaajan edellä esittämää väitettä. Komissio tekee edellä mainituista kolmesta arvosta johtopäätöksen, että Olympiasin nettonykyarvo (lähes tuotantokunnossa) oli myyntihetkellä negatiivinen. Se katsoo myös, että Olympiasin negatiivinen nettonykyarvo merkitsee sitä, että myyntihetkellä kaivoksen toiminnasta odotettavissa olevat voitot edellisinä 11 vuonna vallinneiden hintojen perusteella olisivat negatiiviset. Kullan hinnan tason vuoksi kuka tahansa Olympiasin omistaja olisi valinnut vaihtoehdon olla harjoittamatta kaivostoimintaa ja olisi pyrkinyt mahdollisuuksien mukaan torjumaan tappioita. Kuten on osoitettu, lopettamalla kaivostoiminnan harjoittamisen ostaja rajoittaisi tappiot 5,5 miljoonaan euroon. Ne ovat kuluja, jotka sen olisi hoidettava sopimusperusteisesti ympäristöön ja kunnossapitoon liittyvistä syistä. Edellä mainitun perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että Olympiasin kaivoksen arvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi. Tämä siksi, että kaivoksen omistamiseen liittyy valinnaisuusarvo: omistaja voi aloittaa kaivostoiminnan, kun olosuhteet ovat suotuisat (kullan hinta on tarpeeksi korkea), ja pysäyttää toiminnan, kun olosuhteet ovat vaikeat (kullan hinta ei ole riittävän korkea). Ellinikos Hrisos on voinut päättää ostaa kaivoksen osana Kassandran kaivospakettia tai se on voinut ajatella, että se kenties pystyy tulevaisuudessa tekemään tarvittavat investoinnit Olympiasin kaivokseen ja käynnistää sen uudelleen kannattavana, kun kullan hinta saavuttaisi (huomattavasti) korkeamman tason kuin vuosina 1993–2003.

| (76) | Tämän valinnaisuusarvon arvioiminen luotettavasti on kuitenkin varsin monimutkaista. Vielä tärkeämpää on, että kyseinen arvo on mukautettava siihen (mahdollisesti suureenkin) todennäköisyyteen, että vaikka kullan hinta olisi niin korkea, että toiminta toisi voittoa, kyseiselle kaivokselle ei myönnettäisi lupaa. Kuten edellä 12 kohdassa mainitaan, Olympiasin kaivoksen kaivosluvat ja kullan rikastusluvat oli peruutettu ympäristösyistä, joita pidettiin vakavina. Tämän johdosta vaikuttaa kohtuulliselta arvioida varovasti Olympiasin kaivokseen liittyvä valinnaisuusarvo nollaksi. Siten Olympiasin kaivoksen nettoarvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

(76)

Tämän valinnaisuusarvon arvioiminen luotettavasti on kuitenkin varsin monimutkaista. Vielä tärkeämpää on, että kyseinen arvo on mukautettava siihen (mahdollisesti suureenkin) todennäköisyyteen, että vaikka kullan hinta olisi niin korkea, että toiminta toisi voittoa, kyseiselle kaivokselle ei myönnettäisi lupaa. Kuten edellä 12 kohdassa mainitaan, Olympiasin kaivoksen kaivosluvat ja kullan rikastusluvat oli peruutettu ympäristösyistä, joita pidettiin vakavina. Tämän johdosta vaikuttaa kohtuulliselta arvioida varovasti Olympiasin kaivokseen liittyvä valinnaisuusarvo nollaksi. Siten Olympiasin kaivoksen nettoarvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi.

| (77) | Sitä vastoin komissio katsoo, että Stratonin ja Skouriesin arvo on yhteensä 21,5 miljoonaa euroa eli Behre Dolbearin raportissa esitetyt arvot 8,6 ja 12,9 miljoonaa euroa (ks. edellä oleva 74 kohta), koska:






  a) | Stratonilla oli voimassa oleva kaivoslupa ja valmiit kaivosrakenteet sekä sen toiminnasta johtuva positiivinen arvo (positiivinen nettonykyarvo), ja se oli toiminnassa myyntihetkellä; |
| --- | --- | --- |

(77)

Sitä vastoin komissio katsoo, että Stratonin ja Skouriesin arvo on yhteensä 21,5 miljoonaa euroa eli Behre Dolbearin raportissa esitetyt arvot 8,6 ja 12,9 miljoonaa euroa (ks. edellä oleva 74 kohta), koska:

a)

Stratonilla oli voimassa oleva kaivoslupa ja valmiit kaivosrakenteet sekä sen toiminnasta johtuva positiivinen arvo (positiivinen nettonykyarvo), ja se oli toiminnassa myyntihetkellä;

| b) | komissio katsoo, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä. Skouriesilla oli myös positiivinen arvo, joka johtui kaivoksen toiminnasta (positiivinen nettonykyarvo). |
| --- | --- |

b)

komissio katsoo, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä. Skouriesilla oli myös positiivinen arvo, joka johtui kaivoksen toiminnasta (positiivinen nettonykyarvo).

| (78) | Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei kaivosten arvoa sellaisena kuin Behre Dolbear on sen arvioinut voi ottaa huomioon, koska se koskee omaisuuseriä yhdessä niihin liittyvien kaivoslupien kanssa. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivostoimintaluvat. Komissio ei hyväksy tätä väitettä, koska Stratonilla oli myyntihetkellä voimassa oleva kaivoslupa, kuten edellä on osoitettu. Edellä osoitettiin myös, ettei Skouriesilla ollut hallinnollisia esteitä kaivosluvan saamiseksi. Lisäksi kustannukset, jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta, rajoittuvat geologien ja muiden luvan anomiseen tarvittavien selvitysten laativien asiantuntijoiden palkkioihin sekä toimivaltaisen ministeriön vaatiman vakuuskirjeen maksuihin. Kreikan viranomaisten huomautusten mukaan kyseiset kustannukset ovat noin 5 000 euroa kerralta ja lisäksi vuosittain enintään 600 000 euroa. Komission mielestä nämä kustannukset ovat pienet verrattuna Skouriesin kaivoksen kehityksen ja rakentamisen pääomakustannuksiin, jotka vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa (ks. edellä 66 kohta). Komissio katsoo, etteivät edellä mainitut kaivosluvan hankkimiseen liittyvät kustannukset olisi este yritykselle, joka haluaa sijoittaa Skouriesiin. Komissio huomauttaa lisäksi, että Behre Dolbearin raportissa otetaan mukaan myös ”hallintokuluja” kaivoksen nettonykyarvon laskennassa, ja se otaksuu siksi, että Behre Dolbearin raportissa on otettu huomioon edellä mainitut kustannukset (jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta). |
| --- | --- |

(78)

Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei kaivosten arvoa sellaisena kuin Behre Dolbear on sen arvioinut voi ottaa huomioon, koska se koskee omaisuuseriä yhdessä niihin liittyvien kaivoslupien kanssa. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivostoimintaluvat. Komissio ei hyväksy tätä väitettä, koska Stratonilla oli myyntihetkellä voimassa oleva kaivoslupa, kuten edellä on osoitettu. Edellä osoitettiin myös, ettei Skouriesilla ollut hallinnollisia esteitä kaivosluvan saamiseksi. Lisäksi kustannukset, jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta, rajoittuvat geologien ja muiden luvan anomiseen tarvittavien selvitysten laativien asiantuntijoiden palkkioihin sekä toimivaltaisen ministeriön vaatiman vakuuskirjeen maksuihin. Kreikan viranomaisten huomautusten mukaan kyseiset kustannukset ovat noin 5 000 euroa kerralta ja lisäksi vuosittain enintään 600 000 euroa. Komission mielestä nämä kustannukset ovat pienet verrattuna Skouriesin kaivoksen kehityksen ja rakentamisen pääomakustannuksiin, jotka vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa (ks. edellä 66 kohta). Komissio katsoo, etteivät edellä mainitut kaivosluvan hankkimiseen liittyvät kustannukset olisi este yritykselle, joka haluaa sijoittaa Skouriesiin. Komissio huomauttaa lisäksi, että Behre Dolbearin raportissa otetaan mukaan myös ”hallintokuluja” kaivoksen nettonykyarvon laskennassa, ja se otaksuu siksi, että Behre Dolbearin raportissa on otettu huomioon edellä mainitut kustannukset (jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta).

| (79) | Edellä esitetyn perusteella kaikkien kolmen kaivoksen yhteisarvoksi arvioidaan 16 miljoonaa euroa (21,5 miljoonaa euroa – 5,5 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitetyn perusteella kaikkien kolmen kaivoksen yhteisarvoksi arvioidaan 16 miljoonaa euroa (21,5 miljoonaa euroa – 5,5 miljoonaa euroa).

a b   Maan arvon laskeminen

| (80) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännössä todetaan, että kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen. |
| --- | --- |

(80)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännössä todetaan, että kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen.

| (81) | Mitä tähän kysymykseen tulee, komissio pitää kyseessä olevaa maa-aluetta kaivoksen omaisuuseränä eikä tavallisena ”kiinteistönä” laajassa merkityksessä. Tämä johtuu kaivostoiminnan erityispiirteistä (saastuminen, ympäristön häiritseminen ym.), jonka vuoksi kyseisten omaisuuserien myynti erillään kaivoksista olisi vaikeaa. |
| --- | --- |

(81)

Mitä tähän kysymykseen tulee, komissio pitää kyseessä olevaa maa-aluetta kaivoksen omaisuuseränä eikä tavallisena ”kiinteistönä” laajassa merkityksessä. Tämä johtuu kaivostoiminnan erityispiirteistä (saastuminen, ympäristön häiritseminen ym.), jonka vuoksi kyseisten omaisuuserien myynti erillään kaivoksista olisi vaikeaa.

| (82) | Komission mielestä kuitenkin millä tahansa yrityksen omaisuuserällä on tietty arvo, koska se myötävaikuttaa tai voi myötävaikuttaa yrityksen toimintaan ja tuottojen luomiseen. Kassandran kaivokset olivat myyntihetkellä toiminnassa, ja komissio katsoo, että maata voitiin käyttää kaivosten toimintaan ja että sillä on tietty arvo. Komissio ei sen vuoksi voi hyväksyä Kreikan ja Ellinikos Hrisos -yrityksen väitettä. |
| --- | --- |

(82)

Komission mielestä kuitenkin millä tahansa yrityksen omaisuuserällä on tietty arvo, koska se myötävaikuttaa tai voi myötävaikuttaa yrityksen toimintaan ja tuottojen luomiseen. Kassandran kaivokset olivat myyntihetkellä toiminnassa, ja komissio katsoo, että maata voitiin käyttää kaivosten toimintaan ja että sillä on tietty arvo. Komissio ei sen vuoksi voi hyväksyä Kreikan ja Ellinikos Hrisos -yrityksen väitettä.

| (83) | Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa. |
| --- | --- |

(83)

Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa.

| (84) | Komission mielestä Behre Dolbear kuitenkin käytännössä ottaa maan huomioon erillään kaivoksista. Behre Dolbearin raportissa pidetään maata Kassandran kaivosten mineraalien ulkopuolisena omaisuuseränä, jolle osoitetaan arvoksi 6 miljoonaa euroa (23) (tätä ei määritetty tuloihin perustuvalla menetelmällä). |
| --- | --- |

(84)

Komission mielestä Behre Dolbear kuitenkin käytännössä ottaa maan huomioon erillään kaivoksista. Behre Dolbearin raportissa pidetään maata Kassandran kaivosten mineraalien ulkopuolisena omaisuuseränä, jolle osoitetaan arvoksi 6 miljoonaa euroa (23) (tätä ei määritetty tuloihin perustuvalla menetelmällä).

| (85) | Behre Dolbear mainitsee kuitenkin, että sen raportissa maalle osoitettu arvo on peräisin Ellinikos Hrisos -yritykseltä, eikä Behre Dolbear ole itse sitä arvioinut. Komission on siis todennettava kyseinen arvo. |
| --- | --- |

(85)

Behre Dolbear mainitsee kuitenkin, että sen raportissa maalle osoitettu arvo on peräisin Ellinikos Hrisos -yritykseltä, eikä Behre Dolbear ole itse sitä arvioinut. Komission on siis todennettava kyseinen arvo.

| (86) | Sitä varten komissio ottaa huomioon hinnan, joka maasta maksettiin vuonna 1995 Kassandran kaivosten TVX Hellas -yritykselle myymiseksi järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa (ks. edellä 11 kohta). Kyseessä ei ole primaarinen vaan sekundaarinen laskenta, jonka tarkoituksena on tutkia Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon (6 miljoonaa euroa) pätevyyttä. |
| --- | --- |

(86)

Sitä varten komissio ottaa huomioon hinnan, joka maasta maksettiin vuonna 1995 Kassandran kaivosten TVX Hellas -yritykselle myymiseksi järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa (ks. edellä 11 kohta). Kyseessä ei ole primaarinen vaan sekundaarinen laskenta, jonka tarkoituksena on tutkia Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon (6 miljoonaa euroa) pätevyyttä.

| (87) | Kreikan viranomaiset myöntävät, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut arvo voitaisiin ottaa huomioon ja että maan arvon voitaisiin katsoa pysyneen ennallaan. Komissio toteaa, että kun Kassandran kaivokset myytiin TVX Hellas -yritykselle vuonna 1995, maan hinnaksi katsottiin 1,2 miljardia drakmaa. Komissio toteaa, ettei Kassandran kaivosten maaomaisuudelle ole olemassa päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita. Maa katsotaan kaivosyrityksen omaisuuseräksi eikä kiinteäksi omaisuudeksi termin laajemmassa merkityksessä (ks. edellä 81 kohta). Jos kyseiselle hyödykkeelle olisi päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita, voitaisiin määrittää vertailunykyarvo. Kun niitä ei ole, komissio katsoo, että vuoden 1995 hinta on paras käytettävissä oleva arvio tässä tapauksessa. Komissio käyttää siten lähtökohtana maan käypää arvoa 1,2 miljardia drakmaa eli 3,5 miljoonaa euroa (vaihtoarvo 340,75 drakmaa euroa kohti, jota sovellettiin, kun Kreikka liittyi euroalueeseen vuonna 2001). |
| --- | --- |

(87)

Kreikan viranomaiset myöntävät, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut arvo voitaisiin ottaa huomioon ja että maan arvon voitaisiin katsoa pysyneen ennallaan. Komissio toteaa, että kun Kassandran kaivokset myytiin TVX Hellas -yritykselle vuonna 1995, maan hinnaksi katsottiin 1,2 miljardia drakmaa. Komissio toteaa, ettei Kassandran kaivosten maaomaisuudelle ole olemassa päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita. Maa katsotaan kaivosyrityksen omaisuuseräksi eikä kiinteäksi omaisuudeksi termin laajemmassa merkityksessä (ks. edellä 81 kohta). Jos kyseiselle hyödykkeelle olisi päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita, voitaisiin määrittää vertailunykyarvo. Kun niitä ei ole, komissio katsoo, että vuoden 1995 hinta on paras käytettävissä oleva arvio tässä tapauksessa. Komissio käyttää siten lähtökohtana maan käypää arvoa 1,2 miljardia drakmaa eli 3,5 miljoonaa euroa (vaihtoarvo 340,75 drakmaa euroa kohti, jota sovellettiin, kun Kreikka liittyi euroalueeseen vuonna 2001).

| (88) | Vuoden 1995 jälkeen TVX Hellas osti vielä 70 maa-aluetta (vuosina 1997–2000, joista suurin osa vuosina 1998–1999). Komissio huomauttaa, että näiden 70 maa-alueen markkina-arvo on 1,1 miljoonaa euroa, kuten käy ilmi TVX Hellas -yrityksen tilinpäätöksestä. Komissio katsoo, että tämä hankinta-arvo on markkinasuuntautunut, koska se on määräytynyt markkinoilla. Kun edellä mainitut kaksi arvoa (3,5 miljoonaa euroa ja 1,1 miljoona euroa) lasketaan yhteen, maan käypä kokonaismarkkina-arvo on 4,6 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(88)

Vuoden 1995 jälkeen TVX Hellas osti vielä 70 maa-aluetta (vuosina 1997–2000, joista suurin osa vuosina 1998–1999). Komissio huomauttaa, että näiden 70 maa-alueen markkina-arvo on 1,1 miljoonaa euroa, kuten käy ilmi TVX Hellas -yrityksen tilinpäätöksestä. Komissio katsoo, että tämä hankinta-arvo on markkinasuuntautunut, koska se on määräytynyt markkinoilla. Kun edellä mainitut kaksi arvoa (3,5 miljoonaa euroa ja 1,1 miljoona euroa) lasketaan yhteen, maan käypä kokonaismarkkina-arvo on 4,6 miljoonaa euroa.

| (89) | Tämä 4,6 miljoonan euron summa vastaa maan nimellisarvoa vuonna 2003 vuoden 1995 ja vuosien 1997–2000 hintojen perusteella. Komissio katsoo, että tämä arvo on mukautettava vuosien 1995–2003 ja 1998–2003 teollisuustuotannon hintojen kreikkalaisen yleisindeksin mukaan. Indeksinä käytetään teollisuustuotannon hintaindeksiä, koska kyseinen maa-alue on teollisuusyrityksen omaisuuserä ja arvo on mukautettava teollisuustoimialoilla havaittujen hintamuutosten mukaisesti. Vuonna 1995 ja vuosina 1997–2000 toteutuneiden myyntihintojen mukauttaminen johtaa 5,9 miljoonaan euroon joulukuussa 2003. |
| --- | --- |

(89)

Tämä 4,6 miljoonan euron summa vastaa maan nimellisarvoa vuonna 2003 vuoden 1995 ja vuosien 1997–2000 hintojen perusteella. Komissio katsoo, että tämä arvo on mukautettava vuosien 1995–2003 ja 1998–2003 teollisuustuotannon hintojen kreikkalaisen yleisindeksin mukaan. Indeksinä käytetään teollisuustuotannon hintaindeksiä, koska kyseinen maa-alue on teollisuusyrityksen omaisuuserä ja arvo on mukautettava teollisuustoimialoilla havaittujen hintamuutosten mukaisesti. Vuonna 1995 ja vuosina 1997–2000 toteutuneiden myyntihintojen mukauttaminen johtaa 5,9 miljoonaan euroon joulukuussa 2003.

| (90) | Komissio toteaa, että edellä mainittu 5,9 miljoonan euron arvo lähenee kovasti Behre Dolbearin arviointiraportissa esitettyä 6 miljoonaa euroa (ks. edellä 84 kohta). Komissio katsoo, että tämä Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon samankaltaisuus viittaa siihen, että Ellinikos Hrisos -yrityksen arvio maan arvosta oli varmalla pohjalla ja oikeuttaa katsomaan, että 6 miljoonaa euroa edustaa joulukuussa 2003 vallinnutta käypää markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(90)

Komissio toteaa, että edellä mainittu 5,9 miljoonan euron arvo lähenee kovasti Behre Dolbearin arviointiraportissa esitettyä 6 miljoonaa euroa (ks. edellä 84 kohta). Komissio katsoo, että tämä Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon samankaltaisuus viittaa siihen, että Ellinikos Hrisos -yrityksen arvio maan arvosta oli varmalla pohjalla ja oikeuttaa katsomaan, että 6 miljoonaa euroa edustaa joulukuussa 2003 vallinnutta käypää markkina-arvoa.

a c   Mineraalivarantojen arvon laskeminen

| (91) | Vuoden 2003 kauppaan kuului myös malmeja, jotka sisältävät runsaasti kultaa (24). Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että edellä mainittu varanto oli vuonna 2003 arvoltaan negatiivinen, koska kullan hinta oli suhteellisen alhainen ja siihen liittyvät kustannukset suhteellisen suuret. |
| --- | --- |

(91)

Vuoden 2003 kauppaan kuului myös malmeja, jotka sisältävät runsaasti kultaa (24). Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että edellä mainittu varanto oli vuonna 2003 arvoltaan negatiivinen, koska kullan hinta oli suhteellisen alhainen ja siihen liittyvät kustannukset suhteellisen suuret.

| (92) | Kreikan viranomaiset toimittivat laskelman hinnan käännekohdasta, jolloin edellä mainitun varannon myynti alkaisi tuottaa voittoa. Jos otetaan huomioon mineraalin kultapitoisuus eli 0,7 unssia kultaa tonnissa sekä kullan hinta joulukuun 12 päivänä 2003 eli 407 Yhdysvaltojen dollaria unssilta, on kultavarannon sisältämän kullan arvo 284,9 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Kreikan viranomaiset ilmoittivat myös kustannukset, jotka liittyvät edellä mainitulla varannolla käytävään kauppaan: prosessointikulut 245 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 171,5 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; kuljetusmenot 50 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; puhdistusmaksut 270 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; ja prosessointimaksut 5 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 4,1 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Edellä mainitut tulokset antavat negatiivisen myyntihinnan 210,7 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. |
| --- | --- |

(92)

Kreikan viranomaiset toimittivat laskelman hinnan käännekohdasta, jolloin edellä mainitun varannon myynti alkaisi tuottaa voittoa. Jos otetaan huomioon mineraalin kultapitoisuus eli 0,7 unssia kultaa tonnissa sekä kullan hinta joulukuun 12 päivänä 2003 eli 407 Yhdysvaltojen dollaria unssilta, on kultavarannon sisältämän kullan arvo 284,9 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Kreikan viranomaiset ilmoittivat myös kustannukset, jotka liittyvät edellä mainitulla varannolla käytävään kauppaan: prosessointikulut 245 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 171,5 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; kuljetusmenot 50 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; puhdistusmaksut 270 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; ja prosessointimaksut 5 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 4,1 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Edellä mainitut tulokset antavat negatiivisen myyntihinnan 210,7 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta.

| (93) | Komissio todensi edellä mainitun laskelman. Komissio katsoo, että edellä mainituista hintaan ja kustannuksiin liittyvistä syistä kyseisen varannon hinta myyntihetkellä oli kannattamaton. Mahdollisesti kultavarannon kaupasta saataisiin voittoa, jos kuljetuskustannukset muuttuisivat tai niissä odotettaisiin muutoksia, mutta se oli epävarmaa. Myöskään Behre Dolbearin raportissa ei ilmoiteta kultavarannon arvoa. Komissio päätteleekin, ettei kyseisen varannon arvoa voida laskea. |
| --- | --- |

(93)

Komissio todensi edellä mainitun laskelman. Komissio katsoo, että edellä mainituista hintaan ja kustannuksiin liittyvistä syistä kyseisen varannon hinta myyntihetkellä oli kannattamaton. Mahdollisesti kultavarannon kaupasta saataisiin voittoa, jos kuljetuskustannukset muuttuisivat tai niissä odotettaisiin muutoksia, mutta se oli epävarmaa. Myöskään Behre Dolbearin raportissa ei ilmoiteta kultavarannon arvoa. Komissio päätteleekin, ettei kyseisen varannon arvoa voida laskea.

| (94) | Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että kultapitoisten malmien varannon arvo oli merkittävä, 80 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, ettei Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö ole toimittanut mitään todisteaineistoa tai tietoja tästä 80 miljoonan euron arvosta. Komissio toteaa edellisen perusteella ja ottaen huomioon edellä mainitun laskelman, josta käy ilmi, ettei varannon arvoa ole mahdollista laskea, ettei se hyväksy Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön väittämää. |
| --- | --- |

(94)

Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että kultapitoisten malmien varannon arvo oli merkittävä, 80 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, ettei Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö ole toimittanut mitään todisteaineistoa tai tietoja tästä 80 miljoonan euron arvosta. Komissio toteaa edellisen perusteella ja ottaen huomioon edellä mainitun laskelman, josta käy ilmi, ettei varannon arvoa ole mahdollista laskea, ettei se hyväksy Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön väittämää.

| (95) | Komissio huomauttaa, että vuoden 2003 joulukuussa myytyihin omaisuuseriin kuului myös kaksi lyijy- ja sinkkiesiintymää. Behre Dolbearin raportissa on arvioitu olemassa olevien lyijy- ja sinkkiesiintymien arvo kesäkuun 30 päivänä 2004 (25). Arvio tehtiin erillään kaivosten nettonykyarvon laskennasta, eikä se kuulu tuloihin perustuvan lähestymistavan mukaiseen arvioon. Tästä arviosta kaivoksen omistaja voi johtaa metallitehtaan nettotuoton (26): ensin lasketaan kaivoksen sisältämien metallien (lyijy, hopea ja sinkki) arvo nykyhintojen ja käytettävissä olevien määrien perusteella; toiseksi sovelletaan ”sulattamomaksukaavaa” (lisäprosessointikustannukset, jotka mineraalien ostajan on maksettava niiden tuottajalle), jossa otetaan huomioon alennusmahdollisuudet (erityiset arvonalennukset, prosessointi- ja jalostusmaksut ja rahtikustannukset); lopuksi sulattamomaksut vähennetään kaivoksen sisältämien metallien edellä määritetystä arvosta (27). |
| --- | --- |

(95)

Komissio huomauttaa, että vuoden 2003 joulukuussa myytyihin omaisuuseriin kuului myös kaksi lyijy- ja sinkkiesiintymää. Behre Dolbearin raportissa on arvioitu olemassa olevien lyijy- ja sinkkiesiintymien arvo kesäkuun 30 päivänä 2004 (25). Arvio tehtiin erillään kaivosten nettonykyarvon laskennasta, eikä se kuulu tuloihin perustuvan lähestymistavan mukaiseen arvioon. Tästä arviosta kaivoksen omistaja voi johtaa metallitehtaan nettotuoton (26): ensin lasketaan kaivoksen sisältämien metallien (lyijy, hopea ja sinkki) arvo nykyhintojen ja käytettävissä olevien määrien perusteella; toiseksi sovelletaan ”sulattamomaksukaavaa” (lisäprosessointikustannukset, jotka mineraalien ostajan on maksettava niiden tuottajalle), jossa otetaan huomioon alennusmahdollisuudet (erityiset arvonalennukset, prosessointi- ja jalostusmaksut ja rahtikustannukset); lopuksi sulattamomaksut vähennetään kaivoksen sisältämien metallien edellä määritetystä arvosta (27).

| (96) | Komissio toteaa, että metallimaksujen laskemiseen käytetään tavanomaisesti edellä mainittua menetelmää. Komissio käyttää sen vuoksi kyseistä menetelmää Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvon määritykseen malmimäärien ja joulukuussa 2003 vallinneiden metallien hintojen perusteella (28). Komissio sovelsi edellä mainittua menetelmää metallien määriin, metallien hintoihin joulukuussa 2003 ja Ellinikos Hrisos -yrityksen metallitehdasmaksukaavan erityisehtoihin ja tuli siihen tulokseen, että Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvo oli 3,7 Yhdysvaltojen dollaria eli 3 miljoonaa euroa (vaihtokurssi oli 1,2254 Yhdysvaltojen dollaria / euro päivänä, jolloin mineraalit myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle eli 12 päivänä joulukuuta 2003). |
| --- | --- |

(96)

Komissio toteaa, että metallimaksujen laskemiseen käytetään tavanomaisesti edellä mainittua menetelmää. Komissio käyttää sen vuoksi kyseistä menetelmää Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvon määritykseen malmimäärien ja joulukuussa 2003 vallinneiden metallien hintojen perusteella (28). Komissio sovelsi edellä mainittua menetelmää metallien määriin, metallien hintoihin joulukuussa 2003 ja Ellinikos Hrisos -yrityksen metallitehdasmaksukaavan erityisehtoihin ja tuli siihen tulokseen, että Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvo oli 3,7 Yhdysvaltojen dollaria eli 3 miljoonaa euroa (vaihtokurssi oli 1,2254 Yhdysvaltojen dollaria / euro päivänä, jolloin mineraalit myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle eli 12 päivänä joulukuuta 2003).

| (97) | Komissio toteaa, että tuensaajan antamien tietojen mukaan joulukuussa 2003 ostetut lyijy- ja sinkkiesiintymät myytiin joulukuussa 2004 (1 päivänä joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2004) eli Behre Dolbearin raportin laatimisen jälkeen. Komissio katsoo, että edellä mainitun menetelmän erityisehdot (esiintymien arvon laskeminen kesäkuussa 2004, ks. edellä 95 kohta) ovat pätevät myös malmiesiintymien laskemisen joulukuussa 2003, sillä vuoden 2003 joulukuun ja vuoden 2004 kesäkuun välillä ei tehty muita metalliesiintymien kauppoja, josta olisi voinut johtua uusia ehtoja. |
| --- | --- |

(97)

Komissio toteaa, että tuensaajan antamien tietojen mukaan joulukuussa 2003 ostetut lyijy- ja sinkkiesiintymät myytiin joulukuussa 2004 (1 päivänä joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2004) eli Behre Dolbearin raportin laatimisen jälkeen. Komissio katsoo, että edellä mainitun menetelmän erityisehdot (esiintymien arvon laskeminen kesäkuussa 2004, ks. edellä 95 kohta) ovat pätevät myös malmiesiintymien laskemisen joulukuussa 2003, sillä vuoden 2003 joulukuun ja vuoden 2004 kesäkuun välillä ei tehty muita metalliesiintymien kauppoja, josta olisi voinut johtua uusia ehtoja.

a d   Etua koskeva päätelmä

| (98) | Edellä mainitulla laskutavalla saadaan Kassandran malmiesiintymien yhteisarvoksi 25 miljoonaa euroa, mikä muodostuu kaivosten, maan ja mineraalivarantojen arvosta. Kaivosten arvo on 16 miljoonaa euroa, maan 6 ja mineraaliesiintymien 3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(98)

Edellä mainitulla laskutavalla saadaan Kassandran malmiesiintymien yhteisarvoksi 25 miljoonaa euroa, mikä muodostuu kaivosten, maan ja mineraalivarantojen arvosta. Kaivosten arvo on 16 miljoonaa euroa, maan 6 ja mineraaliesiintymien 3 miljoonaa euroa.

| (99) | Tämä kokonaisarvo on paljon alhaisempi kuin arvo, jonka Behre Dolbear esittää Kassandran kaivosten omaisuuserien käyväksi markkina-arvoksi (500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 411 miljoonaa euroa, ks. edellä 19 kohta). Komissio viittaa tutkimusmenettelyn aloittamisesta 10 päivänä joulukuuta 2008 tekemässään päätöksessä Behre Dolbearin raportissa mainittuun arvoon. Arvo osoittaa komission mielestä, että myyntihinta oli kaivosten markkina-arvoa alhaisempi. |
| --- | --- |

(99)

Tämä kokonaisarvo on paljon alhaisempi kuin arvo, jonka Behre Dolbear esittää Kassandran kaivosten omaisuuserien käyväksi markkina-arvoksi (500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 411 miljoonaa euroa, ks. edellä 19 kohta). Komissio viittaa tutkimusmenettelyn aloittamisesta 10 päivänä joulukuuta 2008 tekemässään päätöksessä Behre Dolbearin raportissa mainittuun arvoon. Arvo osoittaa komission mielestä, että myyntihinta oli kaivosten markkina-arvoa alhaisempi.

| (100) | Syy, jonka vuoksi Behre Dolbearin raportissa esitettyä arvoa (500 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria) ei hyväksytä, on se, että se on saatu kahdella arviointimenetelmällä, jotka eivät sovellu tähän tapaukseen (ks. edellä taulukko 1). Erityisesti kahdesta arviointimenetelmästä (vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä ja markkina-arvomenetelmä), joita ei hyväksytä, käy ilmi, että: a) vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia: jokainen metalliesiintymä, vaikka se olisi samaa ainetta, eroaa jossain määrin muista esiintymistä; b) markkina-arvomenetelmää käytetään toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä, kuten tuloihin perustuva menetelmä, saadut arviot. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmää ei voida käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä, koska sillä voidaan todentaa vain tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettu arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista; arvoa ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta, ja c) Behre Dolbear pitää luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettua arvoa. |
| --- | --- |

(100)

Syy, jonka vuoksi Behre Dolbearin raportissa esitettyä arvoa (500 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria) ei hyväksytä, on se, että se on saatu kahdella arviointimenetelmällä, jotka eivät sovellu tähän tapaukseen (ks. edellä taulukko 1). Erityisesti kahdesta arviointimenetelmästä (vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä ja markkina-arvomenetelmä), joita ei hyväksytä, käy ilmi, että: a) vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia: jokainen metalliesiintymä, vaikka se olisi samaa ainetta, eroaa jossain määrin muista esiintymistä; b) markkina-arvomenetelmää käytetään toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä, kuten tuloihin perustuva menetelmä, saadut arviot. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmää ei voida käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä, koska sillä voidaan todentaa vain tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettu arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista; arvoa ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta, ja c) Behre Dolbear pitää luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettua arvoa.

| (101) | Kokonaisarvo, johon komissio päätyy (25 miljoonaa euroa), on myös paljon alhaisempi kuin arvot, jotka saatiin tuloihin perustuvalla menetelmällä (107,2–331,1 miljoonaa euroa, ks. edellä 69 kohta). Syy tähän on, että toinen arvo koskee a) sellaisten omaisuuserien arvoja, joita ei siirretty joulukuussa 2003, esimerkiksi saatavat, kassavirrat ja mineraaliesiintymät (kesäkuun 2004 arvot ovat erilaiset kuin joulukuun 2003 arvot, ks. 91–97 kohdassa esitetyt laskelmat); ja b) mineraalilähteitä, joita Behre Dolbearin raportissa sanotaan epävarmoiksi (29) (kaivauskelpoinen aine tai esiintymä, jota voisi kannattaa tutkia). Viimeksi mainittuja ei sisällytetä kassavirtoihin, kun määritetään nettonykyarvoa tuloihin perustuvassa menetelmässä (ks. edellä 72 kohta). Nettonykyarvo määritetään vain osoitettujen ja todennäköisten varantojen perusteella, ja muita lähteitä ei oteta lukuun. Edellä mainituissa hinnoissa on mukana myös erilaisia Olympiasille saatujen arvoja, jotka perustuvat kolmeen erilaiseen hinnanmääritysmenetelmään. Komissio ei sen vuoksi hyväksy kyseisiä arvoja (ks. edellä 72–76 kohdat). Lopuksi hintojen hajoamaan vaikuttavat myös edellä mainitut erilaiset hinnanmääritysmenetelmät, joista komissio hyväksyy vain yhden (ks. edellä 72 kohta). |
| --- | --- |

(101)

Kokonaisarvo, johon komissio päätyy (25 miljoonaa euroa), on myös paljon alhaisempi kuin arvot, jotka saatiin tuloihin perustuvalla menetelmällä (107,2–331,1 miljoonaa euroa, ks. edellä 69 kohta). Syy tähän on, että toinen arvo koskee a) sellaisten omaisuuserien arvoja, joita ei siirretty joulukuussa 2003, esimerkiksi saatavat, kassavirrat ja mineraaliesiintymät (kesäkuun 2004 arvot ovat erilaiset kuin joulukuun 2003 arvot, ks. 91–97 kohdassa esitetyt laskelmat); ja b) mineraalilähteitä, joita Behre Dolbearin raportissa sanotaan epävarmoiksi (29) (kaivauskelpoinen aine tai esiintymä, jota voisi kannattaa tutkia). Viimeksi mainittuja ei sisällytetä kassavirtoihin, kun määritetään nettonykyarvoa tuloihin perustuvassa menetelmässä (ks. edellä 72 kohta). Nettonykyarvo määritetään vain osoitettujen ja todennäköisten varantojen perusteella, ja muita lähteitä ei oteta lukuun. Edellä mainituissa hinnoissa on mukana myös erilaisia Olympiasille saatujen arvoja, jotka perustuvat kolmeen erilaiseen hinnanmääritysmenetelmään. Komissio ei sen vuoksi hyväksy kyseisiä arvoja (ks. edellä 72–76 kohdat). Lopuksi hintojen hajoamaan vaikuttavat myös edellä mainitut erilaiset hinnanmääritysmenetelmät, joista komissio hyväksyy vain yhden (ks. edellä 72 kohta).

| (102) | Komissio päättelee sen vuoksi, että Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvo oli 25 miljoonaa euroa silloin, kun ne myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle. |
| --- | --- |

(102)

Komissio päättelee sen vuoksi, että Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvo oli 25 miljoonaa euroa silloin, kun ne myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle.

| (103) | Komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos -yritykselle koituneen edun arvo on 14 miljoonaa euroa. Tämä on Kassandran kaivosten kaikkien omaisuuserien käyvän markkina-arvon (25 miljoonaa euroa) ja myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) välinen ero. |
| --- | --- |

(103)

Komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos -yritykselle koituneen edun arvo on 14 miljoonaa euroa. Tämä on Kassandran kaivosten kaikkien omaisuuserien käyvän markkina-arvon (25 miljoonaa euroa) ja myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) välinen ero.

| (104) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty Kreikan valtion ja tuensaajan väitteiden tarkastelu sekä myytyjen omaisuuserien markkina-arvo ja sen vertaaminen Elliniko Hrisos -yrityksen maksamaan hintaan, komissio katsoo, että kyseessä on yrityksen saama etu. |
| --- | --- |

(104)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty Kreikan valtion ja tuensaajan väitteiden tarkastelu sekä myytyjen omaisuuserien markkina-arvo ja sen vertaaminen Elliniko Hrisos -yrityksen maksamaan hintaan, komissio katsoo, että kyseessä on yrityksen saama etu.

B   
  Valtion rahoituslähteet

| (105) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että valtio toimi pelkkänä välittäjänä vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä, eivätkä kaivokset olleet koskaan sen omistuksessa. Ne väittävät myös, ettei valtio saanut vuoden 2003 myynnistä mitään rahasummaa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yhtiölle. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lopuksi, että vuonna 1995 myyntiliiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli pörssissä noteeraamaton, konkurssimenettelyssä oleva yritys. |
| --- | --- |

(105)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että valtio toimi pelkkänä välittäjänä vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä, eivätkä kaivokset olleet koskaan sen omistuksessa. Ne väittävät myös, ettei valtio saanut vuoden 2003 myynnistä mitään rahasummaa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yhtiölle. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lopuksi, että vuonna 1995 myyntiliiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli pörssissä noteeraamaton, konkurssimenettelyssä oleva yritys.

| (106) | Komissio toteaa, että Kreikan valtio oli aktiivinen osapuoli molemmissa liiketoimissa, jotka toteutettiin kahdella erillisellä sopimuksella. Toisessa sopimuksessa Kreikka otti vastatakseen myyjän velvoitteet, mutta se sai myös oikeudet myynnistä tulevaan voittoon. Ne maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle Kreikan valtion tietyn velvoitteen kattamiseksi, ja jälleen kerran tulee todennetuksi Kreikan rooli myyjänä eikä vain välittäjänä. Mitä tulee väittämään, että vuonna 1995 myynti tapahtui TVX Hellas -yrityksen ja pörssissä noteeraamattoman yrityksen välillä, komissio katsoo, että se ei koske valtion varojen käyttöä käsiteltävänä olevassa asiassa, koska kyseistä arviointiperustetta tarkastellaan vain vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(106)

Komissio toteaa, että Kreikan valtio oli aktiivinen osapuoli molemmissa liiketoimissa, jotka toteutettiin kahdella erillisellä sopimuksella. Toisessa sopimuksessa Kreikka otti vastatakseen myyjän velvoitteet, mutta se sai myös oikeudet myynnistä tulevaan voittoon. Ne maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle Kreikan valtion tietyn velvoitteen kattamiseksi, ja jälleen kerran tulee todennetuksi Kreikan rooli myyjänä eikä vain välittäjänä. Mitä tulee väittämään, että vuonna 1995 myynti tapahtui TVX Hellas -yrityksen ja pörssissä noteeraamattoman yrityksen välillä, komissio katsoo, että se ei koske valtion varojen käyttöä käsiteltävänä olevassa asiassa, koska kyseistä arviointiperustetta tarkastellaan vain vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä.

| (107) | Komissio ei siis hyväksy Kreikan valtion ja tuensaajan väitteitä, vaan katsoo, että asiassa on kyse valtion varoista. |
| --- | --- |

(107)

Komissio ei siis hyväksy Kreikan valtion ja tuensaajan väitteitä, vaan katsoo, että asiassa on kyse valtion varoista.

c   
  Valikoivuus

| (108) | Kassandran kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle, ja tämä hyötyi valikoivasti myyntihinnan ja myytävien omaisuuserien markkina-arvon välisestä erosta. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide oli valikoiva, koska siitä hyötyi vain tietty yritys. |
| --- | --- |

(108)

Kassandran kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle, ja tämä hyötyi valikoivasti myyntihinnan ja myytävien omaisuuserien markkina-arvon välisestä erosta. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide oli valikoiva, koska siitä hyötyi vain tietty yritys.

| (109) | Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä. |
| --- | --- |

(109)

Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä.

d   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (110) | Ellinikos Hrisos toimii alalla, jolla jäsenvaltiot käyvät vilkkaasti kauppaa keskenään. Erityisesti sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kaivuuta harjoitetaan yhdessätoista jäsenvaltiossa Kreikan lisäksi, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Suomessa, Puolassa, Slovakiassa, Romaniassa, Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa ja Ruotsissa (30). Sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kauppaa käydään kaikissa jäsenvaltioissa (31). Tarkasteltavana olevien toimien ansiosta Ellinikos Hrisos sai etua kilpailijoihinsa nähden (ks. edellä 39–104 kohdat). Kun valtiontuki vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden, on katsottava, että kyseinen valtiontuki vahingoittaa näitä muita yrityksiä. Tällä tavalla täyttyy peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(110)

Ellinikos Hrisos toimii alalla, jolla jäsenvaltiot käyvät vilkkaasti kauppaa keskenään. Erityisesti sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kaivuuta harjoitetaan yhdessätoista jäsenvaltiossa Kreikan lisäksi, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Suomessa, Puolassa, Slovakiassa, Romaniassa, Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa ja Ruotsissa (30). Sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kauppaa käydään kaikissa jäsenvaltioissa (31). Tarkasteltavana olevien toimien ansiosta Ellinikos Hrisos sai etua kilpailijoihinsa nähden (ks. edellä 39–104 kohdat). Kun valtiontuki vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden, on katsottava, että kyseinen valtiontuki vahingoittaa näitä muita yrityksiä. Tällä tavalla täyttyy peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.

| (111) | Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä. |
| --- | --- |

(111)

Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä.

e   
  Päätelmä siitä, onko ensimmäisessä toimenpiteessä kyse valtiontuesta

| (112) | Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että Kassandran kaivosten myynti Ellinikos Hrisos -yritykselle vuonna 2003 on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuen määrä on 14 miljoonaa euroa. Se vastaa eroa vuonna 2003 toteutuneen myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) ja myyntihetkellä määritetyn myytävien omaisuuserien markkina-arvon (25 miljoonan euron) välillä. |
| --- | --- |

(112)

Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että Kassandran kaivosten myynti Ellinikos Hrisos -yritykselle vuonna 2003 on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuen määrä on 14 miljoonaa euroa. Se vastaa eroa vuonna 2003 toteutuneen myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) ja myyntihetkellä määritetyn myytävien omaisuuserien markkina-arvon (25 miljoonan euron) välillä.

TOIMENPIDE 2:   VAPAUTUS VELVOLLISUUDESTA MAKSAA VEROJA JA ALENNUS OIKEUSKULUISTA

a   
  Liittyykö toimenpiteeseen valtion varoja

| (113) | Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia eivätkä valtion virkamiehiä, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti. Kreikan valtion mukaan valtio ei maksanut oikeuskuluja. Oikeuskulujen alennuksesta määrätään myyntisopimuksen 5 artiklassa, jossa sanotaan, että oikeudenkäyntiin kuuluvia maksuja ja kuluja pienennetään 5 prosenttiin vähimmäispalkkiosta, kuten asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään. |
| --- | --- |

(113)

Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia eivätkä valtion virkamiehiä, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti. Kreikan valtion mukaan valtio ei maksanut oikeuskuluja. Oikeuskulujen alennuksesta määrätään myyntisopimuksen 5 artiklassa, jossa sanotaan, että oikeudenkäyntiin kuuluvia maksuja ja kuluja pienennetään 5 prosenttiin vähimmäispalkkiosta, kuten asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään.

| (114) | Komissio on myös sitä mieltä, etteivät asianajajat ole valtion virkamiehiä. Toisaalta se huomauttaa, että notaarit ovat valtion virkamiehiä. He eivät kuitenkaan saa palkkaa, vaan heidän tulonsa ovat peräisin yksinomaan heidän asiakkailtaan eivätkä valtion tulo- ja menoarviosta. |
| --- | --- |

(114)

Komissio on myös sitä mieltä, etteivät asianajajat ole valtion virkamiehiä. Toisaalta se huomauttaa, että notaarit ovat valtion virkamiehiä. He eivät kuitenkaan saa palkkaa, vaan heidän tulonsa ovat peräisin yksinomaan heidän asiakkailtaan eivätkä valtion tulo- ja menoarviosta.

| (115) | Komissio huomauttaa myös, että myyntisopimuksien mukaan kumpikin osapuoli vastaa oikeudenkäyntikuluista. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio hyväksyy Kreikan viranomaisten väitteen, jonka mukaan valtio ei maksanut edellä mainittuja palkkioita ostajan puolesta. |
| --- | --- |

(115)

Komissio huomauttaa myös, että myyntisopimuksien mukaan kumpikin osapuoli vastaa oikeudenkäyntikuluista. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio hyväksyy Kreikan viranomaisten väitteen, jonka mukaan valtio ei maksanut edellä mainittuja palkkioita ostajan puolesta.

| (116) | Komissio katsoo siksi, ettei oikeuskulujen alennukseen liity valtion varoja eikä alennus sen vuoksi ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(116)

Komissio katsoo siksi, ettei oikeuskulujen alennukseen liity valtion varoja eikä alennus sen vuoksi ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (117) | Mitä tulee vapautukseen verojen maksusta, on todettava, että verojen tarkoitus on valtion tulo- ja menoarvion rahoitus. Verojen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että vapautus verojen maksusta vaikuttaa valtion varoihin. |
| --- | --- |

(117)

Mitä tulee vapautukseen verojen maksusta, on todettava, että verojen tarkoitus on valtion tulo- ja menoarvion rahoitus. Verojen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että vapautus verojen maksusta vaikuttaa valtion varoihin.

b.   
  Etu

| (118) | Komissio huomauttaa, että Kassandran kaivosten myynnin yhteydessä piti maksaa kaksi veroa. 1) vero kaivosten siirrosta, 5 prosenttia ja 2) vero maan omistusoikeuden siirrosta, 7–9 prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Komissio huomauttaa, että Kassandran kaivosten myynnin yhteydessä piti maksaa kaksi veroa. 1) vero kaivosten siirrosta, 5 prosenttia ja 2) vero maan omistusoikeuden siirrosta, 7–9 prosenttia.

| (119) | Ellinikos Hrisos väittää, että veron maksaminen vuonna 2003 olisi ollut ennenaikaista, koska myyntisopimus ei ollut lopullinen siinä olevan mitätöintilausekkeen takia. Komissio ei hyväksy tätä väittämää, koska kyseisessä mitätöintilausekkeessa määrätään vain myynnin peruuntumisesta, jos osapuolet eivät noudata määrättyjä velvoitteita varmistaakseen sen toteutumisen. Tällainen lauseke on tavanomainen useimmissa sopimuksissa, eikä sillä ole mitään tekemistä sopimuksen lopullisuuden kanssa. Sitä paitsi sopimuksessa määrätään sen voimassaolosta. Sopimuksen 9 artiklan mukaan sopimus tulee voimaan sinä päivänä, jona sen voimaantulosta säätävä laki julkaistaan hallituksen virallisessa lehdessä. Sopimuksessa ei myöskään sanota mitään siitä, ettei se olisi lopullinen. Komissio katsoo, että sopimus oli pätevä ja että kyseiset verot olisi pitänyt maksaa. |
| --- | --- |

(119)

Ellinikos Hrisos väittää, että veron maksaminen vuonna 2003 olisi ollut ennenaikaista, koska myyntisopimus ei ollut lopullinen siinä olevan mitätöintilausekkeen takia. Komissio ei hyväksy tätä väittämää, koska kyseisessä mitätöintilausekkeessa määrätään vain myynnin peruuntumisesta, jos osapuolet eivät noudata määrättyjä velvoitteita varmistaakseen sen toteutumisen. Tällainen lauseke on tavanomainen useimmissa sopimuksissa, eikä sillä ole mitään tekemistä sopimuksen lopullisuuden kanssa. Sitä paitsi sopimuksessa määrätään sen voimassaolosta. Sopimuksen 9 artiklan mukaan sopimus tulee voimaan sinä päivänä, jona sen voimaantulosta säätävä laki julkaistaan hallituksen virallisessa lehdessä. Sopimuksessa ei myöskään sanota mitään siitä, ettei se olisi lopullinen. Komissio katsoo, että sopimus oli pätevä ja että kyseiset verot olisi pitänyt maksaa.

| (120) | Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät myös, että kaivosten arvo oli negatiivinen ja että mahdollisille ostajille piti tarjota jonkinlainen kannustin. Tästä asiasta komissio toteaa, ettei kaivosten arvo ollut myyntihetkellä negatiivinen vaan positiivinen eli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68–79 kohdassa lasketaan). |
| --- | --- |

(120)

Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät myös, että kaivosten arvo oli negatiivinen ja että mahdollisille ostajille piti tarjota jonkinlainen kannustin. Tästä asiasta komissio toteaa, ettei kaivosten arvo ollut myyntihetkellä negatiivinen vaan positiivinen eli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68–79 kohdassa lasketaan).

| (121) | Komissio huomauttaa, että Kreikan kaivoslain mukaan kaivosten omistusoikeuden siirrosta peritään veroja 5 prosenttia niiden arvosta, ja tämä pätee erikoisista syistä tehtyihin liiketoimiin. Kreikan viranomaiset väittävät, että erikoisista syistä tehdyt liiketoimet ovat sellaisia, joiden syynä on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema; 5 prosentin veroa sovelletaan vain sellaisissa tapauksissa. Sitä ei sovellettaisi käsillä olevassa tapauksessa. Komissio ei voi hyväksyä tällaista väittämää, koska sen tutkimusten mukaan erikoisista syistä tehdään liiketoimia silloin kun omaisuuserän ostaja antaa korvaukseksi jotain, ja yleisesti ottaen kaupalle on jokin vastike. Tällainen on tässä asiassa yleisesti hyväksytty selitys (32). |
| --- | --- |

(121)

Komissio huomauttaa, että Kreikan kaivoslain mukaan kaivosten omistusoikeuden siirrosta peritään veroja 5 prosenttia niiden arvosta, ja tämä pätee erikoisista syistä tehtyihin liiketoimiin. Kreikan viranomaiset väittävät, että erikoisista syistä tehdyt liiketoimet ovat sellaisia, joiden syynä on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema; 5 prosentin veroa sovelletaan vain sellaisissa tapauksissa. Sitä ei sovellettaisi käsillä olevassa tapauksessa. Komissio ei voi hyväksyä tällaista väittämää, koska sen tutkimusten mukaan erikoisista syistä tehdään liiketoimia silloin kun omaisuuserän ostaja antaa korvaukseksi jotain, ja yleisesti ottaen kaupalle on jokin vastike. Tällainen on tässä asiassa yleisesti hyväksytty selitys (32).

| (122) | Kaivosten markkina-arvo vuonna 2003 oli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68–79 kohdassa lasketaan). Komission mukaan vuonna 2003 myydyistä kaivoksista olisi pitänyt maksaa 0,8 miljoonaa euroa veroa. |
| --- | --- |

(122)

Kaivosten markkina-arvo vuonna 2003 oli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68–79 kohdassa lasketaan). Komission mukaan vuonna 2003 myydyistä kaivoksista olisi pitänyt maksaa 0,8 miljoonaa euroa veroa.

| (123) | Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7–9 prosenttia omaisuudensiirtoveroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä. Komissio sai tästä asiasta kaksi erilaista kirjettä, toisen valtiovarainministeriöstä ja toisen ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriöstä (jonka toimivaltaan kaivostoiminta kuuluu). Kirjeet olivat keskenään ristiriitaiset. Komissio huomautti Kreikan viranomaisille kirjeiden ristiriitaisuudesta, mutta ei ole saanut kirjettä, jossa sanottaisiin lopullinen kanta. Komissio hyväksyy siksi valtiovarainministeriön toimittamat tiedot, koska se on toimivaltainen veroasioissa. |
| --- | --- |

(123)

Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7–9 prosenttia omaisuudensiirtoveroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä. Komissio sai tästä asiasta kaksi erilaista kirjettä, toisen valtiovarainministeriöstä ja toisen ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriöstä (jonka toimivaltaan kaivostoiminta kuuluu). Kirjeet olivat keskenään ristiriitaiset. Komissio huomautti Kreikan viranomaisille kirjeiden ristiriitaisuudesta, mutta ei ole saanut kirjettä, jossa sanottaisiin lopullinen kanta. Komissio hyväksyy siksi valtiovarainministeriön toimittamat tiedot, koska se on toimivaltainen veroasioissa.

| (124) | Maan markkina-arvo vuonna 2003 oli 6 miljoonaa euroa (kuten edellä 80–90 kohdassa lasketaan). Komissio laskee, että maan myynnistä vuonna 2003 olisi pitänyt periä veroja 0,54 miljoonaa euroa (33). |
| --- | --- |

(124)

Maan markkina-arvo vuonna 2003 oli 6 miljoonaa euroa (kuten edellä 80–90 kohdassa lasketaan). Komissio laskee, että maan myynnistä vuonna 2003 olisi pitänyt periä veroja 0,54 miljoonaa euroa (33).

| (125) | Koska vuoden 2003 myyntisopimuksessa määrätään, ettei omaisuudensiirtoveroa peritä, komissio katsoo, että edellä mainitut summat (yhteensä 1,34 miljoonaa euroa) ovat Ellinikos Hrisos -yrityksen saamaa etua. |
| --- | --- |

(125)

Koska vuoden 2003 myyntisopimuksessa määrätään, ettei omaisuudensiirtoveroa peritä, komissio katsoo, että edellä mainitut summat (yhteensä 1,34 miljoonaa euroa) ovat Ellinikos Hrisos -yrityksen saamaa etua.

| (126) | Kreikka ja tuensaaja väittävät, että veron pienennys oli 38 000 euroa ja siten pienempi kuin vähämerkityksisen tuen alaraja (34). Se ei siis tuottanut ostajalle etua. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska alarajaa, joka oli 100 000 euroa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä, sovelletaan riippumatta tuen muodosta ja tarkoituksesta. Sen takia ei voida tehdä eroa eri tukitoimenpiteiden eli toimien 1 ja 2 välillä ja ottaa huomioon ainoastaan osa toimenpiteestä 2 eli vapautus veronmaksusta. Komissio ottaa sen vuoksi tässä tapauksessa huomioon molemmat tukitoimet ja toteaa, että toimenpiteisiin liittyy tukisummia, jotka ylittävät 100 000 euron alarajan, minkä vuoksi myönnetty tuki ei täytä vähämerkityksisen tuen tuntomerkkejä. Edellä olevan perusteella komissio pysyy edellä 110 kohdassa esitetyssä päätelmässä. |
| --- | --- |

(126)

Kreikka ja tuensaaja väittävät, että veron pienennys oli 38 000 euroa ja siten pienempi kuin vähämerkityksisen tuen alaraja (34). Se ei siis tuottanut ostajalle etua. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska alarajaa, joka oli 100 000 euroa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä, sovelletaan riippumatta tuen muodosta ja tarkoituksesta. Sen takia ei voida tehdä eroa eri tukitoimenpiteiden eli toimien 1 ja 2 välillä ja ottaa huomioon ainoastaan osa toimenpiteestä 2 eli vapautus veronmaksusta. Komissio ottaa sen vuoksi tässä tapauksessa huomioon molemmat tukitoimet ja toteaa, että toimenpiteisiin liittyy tukisummia, jotka ylittävät 100 000 euron alarajan, minkä vuoksi myönnetty tuki ei täytä vähämerkityksisen tuen tuntomerkkejä. Edellä olevan perusteella komissio pysyy edellä 110 kohdassa esitetyssä päätelmässä.

c   
  Valikoivuus

| (127) | Valikoivuutta koskeva arviointiperuste täyttyy samalla tavalla kuin edellä 108 kohdassa. |
| --- | --- |

(127)

Valikoivuutta koskeva arviointiperuste täyttyy samalla tavalla kuin edellä 108 kohdassa.

d   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (128) | Samalla tavalla kuin edellä 110 kohdassa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(128)

Samalla tavalla kuin edellä 110 kohdassa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.

e   
  Onko toisessa toimenpiteessä kyse valtiontuesta

| (129) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että vapautus veronmaksusta on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka suuruus on 1,34 miljoonaa euroa. Toisaalta komissio katsoo, ettei oikeuskulujen pienentäminen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että vapautus veronmaksusta on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka suuruus on 1,34 miljoonaa euroa. Toisaalta komissio katsoo, ettei oikeuskulujen pienentäminen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

IV b   VALTIONTUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (130) | Jos kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen mukaisia 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(130)

Jos kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen mukaisia 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella.

| (131) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään poikkeuksista yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, kuten 107 artiklan 1 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

(131)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään poikkeuksista yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, kuten 107 artiklan 1 kohdassa säädetään.

| (132) | Komissio arvioi seuraavassa, ovatko toimenpiteet mainittujen poikkeuksien mukaisia. |
| --- | --- |

(132)

Komissio arvioi seuraavassa, ovatko toimenpiteet mainittujen poikkeuksien mukaisia.

| (133) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(133)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (134) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa säädetään vielä muista poikkeuksista. Artiklan 3 kohdan b, d ja e kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei selvästikään voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset vedonneet niihin. Tämän jälkeen komissio arvioi, voivatko toimenpiteet olla 107 artiklan 3 kohdan a ja c kohdassa määrättyjen poikkeuksien mukaisia. |
| --- | --- |

(134)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa säädetään vielä muista poikkeuksista. Artiklan 3 kohdan b, d ja e kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei selvästikään voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset vedonneet niihin. Tämän jälkeen komissio arvioi, voivatko toimenpiteet olla 107 artiklan 3 kohdan a ja c kohdassa määrättyjen poikkeuksien mukaisia.

| (135) | Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu edistämään taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vallitsee vakava vajaatyöllisyys. Kassandran kaivokset sijaitsevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukikelpoisella alueella, ja Ellinikos Hrisos -yritykselle voitaisiin mahdollisesti myöntääkin aluetukea. |
| --- | --- |

(135)

Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu edistämään taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vallitsee vakava vajaatyöllisyys. Kassandran kaivokset sijaitsevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukikelpoisella alueella, ja Ellinikos Hrisos -yritykselle voitaisiin mahdollisesti myöntääkin aluetukea.

| (136) | Vuonna 2003 tehdyn kaupan hetkellä voimassa olevissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (vuonna 1998 annetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (35)) asetetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

(136)

Vuonna 2003 tehdyn kaupan hetkellä voimassa olevissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (vuonna 1998 annetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (35)) asetetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi.

| (137) | Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan aluetukien tarkoituksena on joko tehdä sijoituksia tuotantoon (alkuinvestoinnit) tai luoda työpaikkoja, jotka liittyvät jonkin sijoituksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(137)

Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan aluetukien tarkoituksena on joko tehdä sijoituksia tuotantoon (alkuinvestoinnit) tai luoda työpaikkoja, jotka liittyvät jonkin sijoituksen toteuttamiseen.

| (138) | Mitä tulee siihen, voidaanko katsoa, että tukea käytettiin työpaikkojen luomiseen, huomautettakoon, että aluetukien yhteydessä katsotaan työpaikkojen luomisen tarkoittavan sitä, että työpaikkojen lukumäärä lisääntyy selvästi kyseisessä yrityksessä suhteessa tarkastellun ajanjakson keskiarvoon. Tällöin kaikki tuona aikana mahdollisesti hävinneet työpaikat on vähennettävä saman ajanjakson aikana syntyneiden työpaikkojen määrästä. Lisäksi tuen määrä lasketaan palkkakustannusten perusteella, eikä se saa olla suurempi kuin tietty prosenttimäärä palkatun henkilöstön palkkakustannuksista laskettuna kahdelta vuodelta. |
| --- | --- |

(138)

Mitä tulee siihen, voidaanko katsoa, että tukea käytettiin työpaikkojen luomiseen, huomautettakoon, että aluetukien yhteydessä katsotaan työpaikkojen luomisen tarkoittavan sitä, että työpaikkojen lukumäärä lisääntyy selvästi kyseisessä yrityksessä suhteessa tarkastellun ajanjakson keskiarvoon. Tällöin kaikki tuona aikana mahdollisesti hävinneet työpaikat on vähennettävä saman ajanjakson aikana syntyneiden työpaikkojen määrästä. Lisäksi tuen määrä lasketaan palkkakustannusten perusteella, eikä se saa olla suurempi kuin tietty prosenttimäärä palkatun henkilöstön palkkakustannuksista laskettuna kahdelta vuodelta.

| (139) | Näistä vaatimuksista komissio huomauttaa, että ensinnäkin myyntisopimuksessa oli vain epämääräinen lauseke, jolla Ellinikos Hrisos -yritykselle annettiin lupa ottaa palvelukseen tarvitsemansa määrä työntekijöitä; toiseksi edellä mainitut vaatimukset eivät täyty. Komissio on sitä mieltä, ettei työpaikkoja luotu suuntaviivojen tarkoittamassa mielessä. |
| --- | --- |

(139)

Näistä vaatimuksista komissio huomauttaa, että ensinnäkin myyntisopimuksessa oli vain epämääräinen lauseke, jolla Ellinikos Hrisos -yritykselle annettiin lupa ottaa palvelukseen tarvitsemansa määrä työntekijöitä; toiseksi edellä mainitut vaatimukset eivät täyty. Komissio on sitä mieltä, ettei työpaikkoja luotu suuntaviivojen tarkoittamassa mielessä.

| (140) | Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan alkuinvestoinnilla tarkoitetaan investointia kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella) (36). |
| --- | --- |

(140)

Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan alkuinvestoinnilla tarkoitetaan investointia kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella) (36).

| (141) | Komissio katsoo, että Skouriesin osto voidaan katsoa alkuinvestoinniksi edellä mainitun suuntaviivojen määritelmän mukaan. Vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä ei Skouriesissa ollut valmiita kaivosrakennuksia, ja siksi oli aiheellista sijoittaa kiinteään käyttöomaisuuteen, tässä tapauksessa uuden kaivoksen laitosten rakentamiseen (ks. edellä 66 kohta). |
| --- | --- |

(141)

Komissio katsoo, että Skouriesin osto voidaan katsoa alkuinvestoinniksi edellä mainitun suuntaviivojen määritelmän mukaan. Vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä ei Skouriesissa ollut valmiita kaivosrakennuksia, ja siksi oli aiheellista sijoittaa kiinteään käyttöomaisuuteen, tässä tapauksessa uuden kaivoksen laitosten rakentamiseen (ks. edellä 66 kohta).

| (142) | Stratonin suhteen komissio ei ole varma siitä, voidaanko omaisuuserien myyntiä pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna alkuinvestointina (37). |
| --- | --- |

(142)

Stratonin suhteen komissio ei ole varma siitä, voidaanko omaisuuserien myyntiä pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna alkuinvestointina (37).

| (143) | Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan myös sijoitusta kiinteään käyttöomaisuuteen, joka tehdään ostamalla suljettu laitos tai laitos, joka olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, voidaan pitää alkusijoituksena. |
| --- | --- |

(143)

Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan myös sijoitusta kiinteään käyttöomaisuuteen, joka tehdään ostamalla suljettu laitos tai laitos, joka olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, voidaan pitää alkusijoituksena.

| (144) | Komissio toteaa, että Kreikka oli todella osoittanut, että kaivokset oli suljettu tai ne suljettaisiin, jollei Ellinikos Hrisos niitä ostaisi (38). Tällaista sijoitusta voitaisiin siis pitää alkusijoituksena. |
| --- | --- |

(144)

Komissio toteaa, että Kreikka oli todella osoittanut, että kaivokset oli suljettu tai ne suljettaisiin, jollei Ellinikos Hrisos niitä ostaisi (38). Tällaista sijoitusta voitaisiin siis pitää alkusijoituksena.

| (145) | Kuitenkin se, että Kassandran kaivosten myyntiä on pidettävä alkusijoituksena, ei merkitse, että kyseinen sijoitus olisi vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen. Kuten 145–151 kohdista käy ilmi, sijoitus ei täytä kahta suuntaviivojen ehtoa. |
| --- | --- |

(145)

Kuitenkin se, että Kassandran kaivosten myyntiä on pidettävä alkusijoituksena, ei merkitse, että kyseinen sijoitus olisi vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen. Kuten 145–151 kohdista käy ilmi, sijoitus ei täytä kahta suuntaviivojen ehtoa.

| (146) | Ensinnäkin Kassandran kaivosten myynti oli tapauskohtainen toimi. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa sanotaan: ”Perustamissopimuksen [107 artiklan 1 kohdassa] esitetystä tuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä [...]. Yhdelle yritykselle myönnetyllä tapauskohtaisella tuella tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. Sellaiset tuet kuuluvat yleensä teollisuuspolitiikan alaan ja poikkeavat sen takia aluetukipolitiikan hengestä. Aluetukipolitiikassa ei pidä ottaa kantaa tuotantovoimavarojen toimialakohtaiseen ja toiminnalliseen jakautumiseen. Komissio katsoo, että jos päinvastaista ei osoiteta, kyseiset tuet eivät täytä edellisessä kohdassa mainittuja vaatimuksia” (suuntaviivojen 2 kohdan toinen alakohta). |
| --- | --- |

(146)

Ensinnäkin Kassandran kaivosten myynti oli tapauskohtainen toimi. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa sanotaan: ”Perustamissopimuksen [107 artiklan 1 kohdassa] esitetystä tuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä [...]. Yhdelle yritykselle myönnetyllä tapauskohtaisella tuella tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. Sellaiset tuet kuuluvat yleensä teollisuuspolitiikan alaan ja poikkeavat sen takia aluetukipolitiikan hengestä. Aluetukipolitiikassa ei pidä ottaa kantaa tuotantovoimavarojen toimialakohtaiseen ja toiminnalliseen jakautumiseen. Komissio katsoo, että jos päinvastaista ei osoiteta, kyseiset tuet eivät täytä edellisessä kohdassa mainittuja vaatimuksia” (suuntaviivojen 2 kohdan toinen alakohta).

| (147) | Kreikkaa pyydettiin 10 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä tutkimusmenettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä toimittamaan huomautuksensa tukien soveltuvuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. Komissio toteaa, ettei Kreikka osoittanut millään tavalla, että Kassandran kaivosten myynti perustuisi kilpailun vääristymisen ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiselle aiheutuvien etujen väliseen tasapainoon. |
| --- | --- |

(147)

Kreikkaa pyydettiin 10 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä tutkimusmenettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä toimittamaan huomautuksensa tukien soveltuvuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. Komissio toteaa, ettei Kreikka osoittanut millään tavalla, että Kassandran kaivosten myynti perustuisi kilpailun vääristymisen ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiselle aiheutuvien etujen väliseen tasapainoon.

| (148) | Toiseksi aluetuilla on oltava kannustava vaikutus eli niiden on tarjottava todellinen kannustin sellaisten investointien tekemiseen, joita tukikelpoisella alueella ei toisenlaisessa tilanteessa olisi tehty. Suuntaviivoissa todetaankin, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukea on haettava ennen suunnitelmien toteutuksen aloittamista (39). Tämä vaaditaan myös yksittäisten tukien tapauksessa (40). Kreikka ei osoittanut, että tuensaaja täyttää edellä mainitun vaatimuksen ja että se oli jättänyt tukianomuksen ennen hankkeen aloittamista. |
| --- | --- |

(148)

Toiseksi aluetuilla on oltava kannustava vaikutus eli niiden on tarjottava todellinen kannustin sellaisten investointien tekemiseen, joita tukikelpoisella alueella ei toisenlaisessa tilanteessa olisi tehty. Suuntaviivoissa todetaankin, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukea on haettava ennen suunnitelmien toteutuksen aloittamista (39). Tämä vaaditaan myös yksittäisten tukien tapauksessa (40). Kreikka ei osoittanut, että tuensaaja täyttää edellä mainitun vaatimuksen ja että se oli jättänyt tukianomuksen ennen hankkeen aloittamista.

| (149) | Komissio huomauttaa tuen kannustinvaikutukseen liittyen myös, ettei Kreikka myynyt Kassandran kaivoksia avoimessa ja ehtoja sisältämättömässä tarjouskilpailussa. Komissio katsoo, että tällaisesta avoimesta ja ehtoja sisältämättömästä tarjouskilpailusta olisi käynyt ilmi, onko kaivosmarkkinoilla halukkaita sijoittajia. Koska tällaista tarjouskilpailua ei järjestetty, komissio katsoo, ettei Kreikka tarkistanut markkinoiden halukkuutta investoida Kassandran kaivoksiin. Se ei silloin myöskään tarkistanut, oliko kannustava tuki tarpeen. |
| --- | --- |

(149)

Komissio huomauttaa tuen kannustinvaikutukseen liittyen myös, ettei Kreikka myynyt Kassandran kaivoksia avoimessa ja ehtoja sisältämättömässä tarjouskilpailussa. Komissio katsoo, että tällaisesta avoimesta ja ehtoja sisältämättömästä tarjouskilpailusta olisi käynyt ilmi, onko kaivosmarkkinoilla halukkaita sijoittajia. Koska tällaista tarjouskilpailua ei järjestetty, komissio katsoo, ettei Kreikka tarkistanut markkinoiden halukkuutta investoida Kassandran kaivoksiin. Se ei silloin myöskään tarkistanut, oliko kannustava tuki tarpeen.

| (150) | Komissio huomauttaa lisäksi, että Kassandran kaivosten ostaminen merkitsee investointia kaivostoimintaan. Kaivosteollisuus on voimakkaasti pääomaa tarvitseva ala, johon on investoitava huomattavia määriä rahaa, jotta yritykset ja liiketoiminta kehittyisivät. Käsiteltävässä tapauksessa Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivoksen kehitykseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset olivat 220 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (ks. edellä 66 kohta). Komissio huomauttaa, että tuo summa on huomattavasti suurempi kuin käsiteltävänä olevan tuen määrä, joka on 15,34 miljoonaa euroa (ks. yhteissummat edellä 111 ja 124 kohdissa). Erityisesti huomattakoon, että edellä mainittu tukisumma edustaa ainoastaan seitsemää prosenttia yhteen kaivokseen tarvittavista investoinneista. Lisäksi komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan Ellinikos Hrisos ei olisi pystynyt tekemään investointeja ilman tukea. Komissio huomauttaa, että Kreikka ja Ellinikos Hrisos päinvastoin sopivat, että Ellinikos Hrisos sijoittaisi pääomaa kaivosten kehittämiseen (41). Komissio katsookin, ettei kyseinen tuki ollut luonteeltaan kannustava eikä tarpeellinen, jotta sijoittajat haluaisivat ostaa Kassandran kaivokset. |
| --- | --- |

(150)

Komissio huomauttaa lisäksi, että Kassandran kaivosten ostaminen merkitsee investointia kaivostoimintaan. Kaivosteollisuus on voimakkaasti pääomaa tarvitseva ala, johon on investoitava huomattavia määriä rahaa, jotta yritykset ja liiketoiminta kehittyisivät. Käsiteltävässä tapauksessa Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivoksen kehitykseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset olivat 220 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (ks. edellä 66 kohta). Komissio huomauttaa, että tuo summa on huomattavasti suurempi kuin käsiteltävänä olevan tuen määrä, joka on 15,34 miljoonaa euroa (ks. yhteissummat edellä 111 ja 124 kohdissa). Erityisesti huomattakoon, että edellä mainittu tukisumma edustaa ainoastaan seitsemää prosenttia yhteen kaivokseen tarvittavista investoinneista. Lisäksi komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan Ellinikos Hrisos ei olisi pystynyt tekemään investointeja ilman tukea. Komissio huomauttaa, että Kreikka ja Ellinikos Hrisos päinvastoin sopivat, että Ellinikos Hrisos sijoittaisi pääomaa kaivosten kehittämiseen (41). Komissio katsookin, ettei kyseinen tuki ollut luonteeltaan kannustava eikä tarpeellinen, jotta sijoittajat haluaisivat ostaa Kassandran kaivokset.

| (151) | Mainittakoon myös, ettei Kreikka millään tavoin osoittanut kyseisen tuen kannustavaa luonnetta. |
| --- | --- |

(151)

Mainittakoon myös, ettei Kreikka millään tavoin osoittanut kyseisen tuen kannustavaa luonnetta.

| (152) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei Kassandran kaivosten myynti täytä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen niitä ehtoja, jotka tekisivät tuesta alkusijoitukseen hyväksyttävän tuen. |
| --- | --- |

(152)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei Kassandran kaivosten myynti täytä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen niitä ehtoja, jotka tekisivät tuesta alkusijoitukseen hyväksyttävän tuen.

| (153) | Voitaisiin myös tutkia, voiko tukea pitää kyseisten suuntaviivojen toimintatukia koskevien vaatimusten mukaisena. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa säädetään, että toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen. Suuntaviivojen mukaan toimintatukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille alueille. |
| --- | --- |

(153)

Voitaisiin myös tutkia, voiko tukea pitää kyseisten suuntaviivojen toimintatukia koskevien vaatimusten mukaisena. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa säädetään, että toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen. Suuntaviivojen mukaan toimintatukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille alueille.

| (154) | Suuntaviivojen mukaan toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen (4.15 kohta). Komissio huomauttaa, etteivät juoksevat kulut ole pääomakuluja, vaan usein yrityksen toiminnalle välttämättömiä toistuvia menoja. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevalla tuella rahoitettu edellä tarkoitetun tyyppisiä juoksevia menoja, vaan se oli investointi kiinteään käyttöomaisuuteen (kaivosten ja maa-alueiden osto) ja vapautus edellä mainituista investoinneista maksettavasta verosta (omaisuudensiirtovero). Kyseisellä tuella ei siis rahoitettu juoksevia kuluja. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseinen tuki täytä suuntaviivoissa tarkoitettua vaatimusta toimintatuesta. |
| --- | --- |

(154)

Suuntaviivojen mukaan toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen (4.15 kohta). Komissio huomauttaa, etteivät juoksevat kulut ole pääomakuluja, vaan usein yrityksen toiminnalle välttämättömiä toistuvia menoja. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevalla tuella rahoitettu edellä tarkoitetun tyyppisiä juoksevia menoja, vaan se oli investointi kiinteään käyttöomaisuuteen (kaivosten ja maa-alueiden osto) ja vapautus edellä mainituista investoinneista maksettavasta verosta (omaisuudensiirtovero). Kyseisellä tuella ei siis rahoitettu juoksevia kuluja. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseinen tuki täytä suuntaviivoissa tarkoitettua vaatimusta toimintatuesta.

| (155) | Toimintatukea voidaan suuntaviivojen mukaan myöntää myös tukikelpoisille alueille, jos tuen määrä on oikeassa suhteessa ongelmiin, jonka ratkaisuun tuki on tarkoitettu. Jäsenvaltion on tällaisessa tapauksessa toimitettava tiedot, jotka osoittavat kyseisten ongelmien olemassaolon ja vaikeuden. Kreikka ei käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimittanut minkäänlaista arviota tai laskelmaa alueen ongelmista ja tuen määrästä osoittaakseen, että tuki on oikeassa suhteessa ongelmiin. |
| --- | --- |

(155)

Toimintatukea voidaan suuntaviivojen mukaan myöntää myös tukikelpoisille alueille, jos tuen määrä on oikeassa suhteessa ongelmiin, jonka ratkaisuun tuki on tarkoitettu. Jäsenvaltion on tällaisessa tapauksessa toimitettava tiedot, jotka osoittavat kyseisten ongelmien olemassaolon ja vaikeuden. Kreikka ei käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimittanut minkäänlaista arviota tai laskelmaa alueen ongelmista ja tuen määrästä osoittaakseen, että tuki on oikeassa suhteessa ongelmiin.

| (156) | Suuntaviivojen mukaan toimintatukien on oltava ajallisesti rajoitettuja ja asteittain alenevia. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevaan kauppaan liity erityistä ajallista rajoitusta tai asteittaista alenemista. Sekä myyntihinta että vapautus veroista määrättiin ja vahvistettiin kauppasopimuksen mukaisesti ilman minkäänlaista viitettä ajalliseen rajaamiseen tai alenemiseen. |
| --- | --- |

(156)

Suuntaviivojen mukaan toimintatukien on oltava ajallisesti rajoitettuja ja asteittain alenevia. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevaan kauppaan liity erityistä ajallista rajoitusta tai asteittaista alenemista. Sekä myyntihinta että vapautus veroista määrättiin ja vahvistettiin kauppasopimuksen mukaisesti ilman minkäänlaista viitettä ajalliseen rajaamiseen tai alenemiseen.

| (157) | Komissio katsoo sen vuoksi, ettei tukea voi pitää suuntaviivojen mukaisena. |
| --- | --- |

(157)

Komissio katsoo sen vuoksi, ettei tukea voi pitää suuntaviivojen mukaisena.

| (158) | Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena. |
| --- | --- |

(158)

Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena.

| (159) | Määrittäessään, onko tuki tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (42), mukainen, komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos on Kreikan viranomaisten antamien taloudellisten tietojen perusteella suuryritys, kuten edellä 12 kohdassa osoitetaan. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan suuryrityksille myönnettävät erityistuet eivät kuulu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(159)

Määrittäessään, onko tuki tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (42), mukainen, komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos on Kreikan viranomaisten antamien taloudellisten tietojen perusteella suuryritys, kuten edellä 12 kohdassa osoitetaan. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan suuryrityksille myönnettävät erityistuet eivät kuulu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan.

| (160) | Myös yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan, jos kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluva tuki myönnetään suuryritykselle, jäsenvaltion on tarkistettava tuesta johtuvan kannustimen merkittävyys asiakirja-aineistosta, jossa tarkastellaan tukea saavan hankkeen tai toiminnan kannattavuus tuen seurauksena tai ilman tukea. Komissiolle ei ole toimitettu tällaisia asiakirjoja. |
| --- | --- |

(160)

Myös yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan, jos kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluva tuki myönnetään suuryritykselle, jäsenvaltion on tarkistettava tuesta johtuvan kannustimen merkittävyys asiakirja-aineistosta, jossa tarkastellaan tukea saavan hankkeen tai toiminnan kannattavuus tuen seurauksena tai ilman tukea. Komissiolle ei ole toimitettu tällaisia asiakirjoja.

| (161) | Mainittakoon lisäksi, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan tukikelpoisena kustannuksena pidetään johonkin laitokseen suoraan liittyvän kiinteän käyttöomaisuuden hankintaa, jos kyseinen laitos on suljettu tai se olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, mikäli liiketoimi tehtiin markkinatalouden ehdoin. Kreikan viranomaiset myönsivät, että liiketoimi toteutettiin ilman avointa, ehtoja sisältämätöntä ja läpinäkyvää tarjouskilpailua tai ilman, että riippumaton asiantuntija oli määrittänyt Kassandran kaivosten käyttöomaisuuden markkina-arvon. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseistä myyntiä tehty markkinatalouden ehdoin. |
| --- | --- |

(161)

Mainittakoon lisäksi, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan tukikelpoisena kustannuksena pidetään johonkin laitokseen suoraan liittyvän kiinteän käyttöomaisuuden hankintaa, jos kyseinen laitos on suljettu tai se olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, mikäli liiketoimi tehtiin markkinatalouden ehdoin. Kreikan viranomaiset myönsivät, että liiketoimi toteutettiin ilman avointa, ehtoja sisältämätöntä ja läpinäkyvää tarjouskilpailua tai ilman, että riippumaton asiantuntija oli määrittänyt Kassandran kaivosten käyttöomaisuuden markkina-arvon. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseistä myyntiä tehty markkinatalouden ehdoin.

| (162) | Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei ole ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten mukainen. |
| --- | --- |

(162)

Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei ole ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten mukainen.

| (163) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(163)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (164) | Komissio katsoo, ettei 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta voi soveltaa käsiteltävänä olevassa tapauksessa ja ettei Ellinikos Hrisos ole oikeutettu pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukeen. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen 7 kohdan mukaan (ne olivat voimassa myyntihetkellä vuonna 2003) (43)”uusi yritys ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen, vaikka sen taloudellinen tilanne olisikin aluksi epävarma. Tämä koskee tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät.” Ellinikos Hrisos perustettiin kolme päivää ennen Kassandran kaivosten ostoa. Rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Kreikka ei ole esittänyt tällaista rakenneuudistussuunnitelmaa. Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten perusteella. |
| --- | --- |

(164)

Komissio katsoo, ettei 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta voi soveltaa käsiteltävänä olevassa tapauksessa ja ettei Ellinikos Hrisos ole oikeutettu pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukeen. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen 7 kohdan mukaan (ne olivat voimassa myyntihetkellä vuonna 2003) (43)”uusi yritys ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen, vaikka sen taloudellinen tilanne olisikin aluksi epävarma. Tämä koskee tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät.” Ellinikos Hrisos perustettiin kolme päivää ennen Kassandran kaivosten ostoa. Rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Kreikka ei ole esittänyt tällaista rakenneuudistussuunnitelmaa. Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten perusteella.

| (165) | Ympäristönsuojelun perusteella myönnettävien tukien osalta voidaan todeta, Ellinikos Hrisos -yritys oli velvollinen noudattamaan voimassa olevia ympäristövaatimuksia. Erityisesti sen olisi pitänyt tehdä ympäristönsuojeluun tähtääviä investointeja ja noudattaa kaivostoiminnassaan Kreikan ja yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Koska tämä on lakiin perustuva velvollisuus, ei Ellinikos Hrisos -yritykselle ollut tarpeen myöntää tukea lainsäädännön noudattamista varten. |
| --- | --- |

(165)

Ympäristönsuojelun perusteella myönnettävien tukien osalta voidaan todeta, Ellinikos Hrisos -yritys oli velvollinen noudattamaan voimassa olevia ympäristövaatimuksia. Erityisesti sen olisi pitänyt tehdä ympäristönsuojeluun tähtääviä investointeja ja noudattaa kaivostoiminnassaan Kreikan ja yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Koska tämä on lakiin perustuva velvollisuus, ei Ellinikos Hrisos -yritykselle ollut tarpeen myöntää tukea lainsäädännön noudattamista varten.

| (166) | Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät edellä käsitellyt toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

(166)

Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät edellä käsitellyt toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen mukaisia.

| (167) | Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Elliniko Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea. |
| --- | --- |

(167)

Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Elliniko Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea.

V   PÄÄTELMÄ

| (168) | Edellä esitetty huomioon ottaen komissio tekee päätelmän, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet ovat Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(168)

Edellä esitetty huomioon ottaen komissio tekee päätelmän, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet ovat Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea.

| (169) | Komissio tekee lisäksi päätelmän, etteivät käsiteltävänä olevat tukitoimenpiteet sovellu sisämarkkinoille. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea. |
| --- | --- |

(169)

Komissio tekee lisäksi päätelmän, etteivät käsiteltävänä olevat tukitoimenpiteet sovellu sisämarkkinoille. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea.

| (170) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on, kun se toteaa tuen olevan soveltumaton sisämarkkinoille, valtuudet päättää, että valtion on lakkautettava yhteismarkkinoille soveltumaton tuki tai muutettava sitä (44). SEUT-sopimuksen ja yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion on lakkautettava tuki, jonka komissio on katsonut sisämarkkinoille soveltumattomaksi. Tarkoituksena on palauttaa aiempi asiaintila (45). Tässä yhteydessä tuomioistuin katsoo, että tarkoitus saavutetaan, kun tuensaaja palauttaa lainvastaisen tuen ja menettää sillä tavoin kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautuu (46). |
| --- | --- |

(170)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on, kun se toteaa tuen olevan soveltumaton sisämarkkinoille, valtuudet päättää, että valtion on lakkautettava yhteismarkkinoille soveltumaton tuki tai muutettava sitä (44). SEUT-sopimuksen ja yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion on lakkautettava tuki, jonka komissio on katsonut sisämarkkinoille soveltumattomaksi. Tarkoituksena on palauttaa aiempi asiaintila (45). Tässä yhteydessä tuomioistuin katsoo, että tarkoitus saavutetaan, kun tuensaaja palauttaa lainvastaisen tuen ja menettää sillä tavoin kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautuu (46).

| (171) | Mainitun oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/99 (47) 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. |
| --- | --- |

(171)

Mainitun oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/99 (47) 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.

| (172) | Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka. |
| --- | --- |

(172)

Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka.

| (173) | Toimenpiteiden sisältämä sääntöjenvastaisen tuen osuus lasketaan seuraavien tekijöiden yhteissummana: a) erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä (14 miljoonaa euroa) ja b) omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa omaisuuseristä eli kaivoksista ja maasta (1,34 miljoonaa euroa). Summa on 15,34 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(173)

Toimenpiteiden sisältämä sääntöjenvastaisen tuen osuus lasketaan seuraavien tekijöiden yhteissummana: a) erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä (14 miljoonaa euroa) ja b) omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa omaisuuseristä eli kaivoksista ja maasta (1,34 miljoonaa euroa). Summa on 15,34 miljoonaa euroa.

| (174) | Takaisinperinnän osalta komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 4 artiklassa oli kaksi mitätöintiä koskevaa määräystä. Näiden määräysten mukaan Ellinikos Hrisos saattoi peruuttaa kaupan, jos a) Kreikan viranomaiset hallinnollisella tai oikeudellisella toimenpiteellä muuttavat kaivoslupajärjestelmää tai b) kaivoslupajärjestelmää koskevalla tuomioistuimen päätöksellä keskeytetään toiminta tai investointisuunnitelman toteuttaminen. Molemmissa tapauksissa Ellinikos Hrisos palauttaisi omaisuuserät valtiolle, ja sille maksettaisiin kaikkiaan 11 miljoonaa euroa sekä mahdollisesti lisäkorvaus. |
| --- | --- |

(174)

Takaisinperinnän osalta komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 4 artiklassa oli kaksi mitätöintiä koskevaa määräystä. Näiden määräysten mukaan Ellinikos Hrisos saattoi peruuttaa kaupan, jos a) Kreikan viranomaiset hallinnollisella tai oikeudellisella toimenpiteellä muuttavat kaivoslupajärjestelmää tai b) kaivoslupajärjestelmää koskevalla tuomioistuimen päätöksellä keskeytetään toiminta tai investointisuunnitelman toteuttaminen. Molemmissa tapauksissa Ellinikos Hrisos palauttaisi omaisuuserät valtiolle, ja sille maksettaisiin kaikkiaan 11 miljoonaa euroa sekä mahdollisesti lisäkorvaus.

| (175) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että edellä mainittuja määräyksiä olisi mahdollisesti noudatettava, jos komissio päättää sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnästä. Tällöin pitäisi tulkita sekä sopimuslainsäädäntöä että kansallista oikeutta. Määräysten noudattaminen ei kuitenkaan vaikuta Kreikan velvollisuuteen periä takaisin tässä päätöksessä mainittu tukisumma, |
| --- | --- |

(175)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että edellä mainittuja määräyksiä olisi mahdollisesti noudatettava, jos komissio päättää sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnästä. Tällöin pitäisi tulkita sekä sopimuslainsäädäntöä että kansallista oikeutta. Määräysten noudattaminen ei kuitenkaan vaikuta Kreikan velvollisuuteen periä takaisin tässä päätöksessä mainittu tukisumma,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

15,34 miljoonan euron suuruinen valtiontuki, jonka Kreikka myönsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Ellinikos Hrisos A.E.:lle, ei sovellu sisämarkkinoille. Tukeen, jota perusteltiin työllisyyden turvaamisella ja ympäristön suojelulla sekä kannustimen tarjoamisella Kassandran kaivosten mahdollisille ostajille, kuului omaisuuserien ja maan myynti niiden arvoa alempaan hintaan sekä vapautus myyntiin liittyvien verojen maksusta.

2 artikla

1.   Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklassa mainittu tuki.

2.   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.

3.   Korot korkoineen on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 (48) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 (49) säännösten mukaisesti.

4.   Kreikan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Jos komissio sitä pyytää, Kreikan on toimitettava viipymättä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut tai joita se suunnittelee tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös K(2008) 7853, tehty 10 päivänä joulukuuta 2008 (EUVL L 56, 10.3.2009, s. 45).

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1. joulukuuta 2009 SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Kuten komissiolle toimitetuissa huomautuksissa mainitaan.

4

(5)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

5

(6)  Tieto on peräisin ELLAKTOR AE:n (AKTOR AE:n emoyhtiö) verkkosivulta.

6

(7)  Hinta on muunnettu vuosina 1995–2003 vallinneen teollisuustuotannon yleisen kreikkalaisen hintaindeksin mukaisesti. Kyseinen myynti koskee teollisuuden omaisuuseriä, ja siksi hinta on muunnettava vastaamaan teollisuuden hinnoissa havaittuja muutoksia. Tämän vuoksi komissio käytti teollisuustuotannon hintaindeksiä.

7

(8)  Hallituksen virallinen lehti, 28.1.2004.

8

(9)  Laki 1521/1950, joka ratifioitiin lailla 1587/1950, Kreikan hallituksen virallinen lehti 294 A.

9

(10)  Kreikan kaivoslaki vuodelta 1973, hallituksen virallinen lehti 277 A, 5.10.1973.

10

(11)  Joulukuun 10 päivänä 2008 tekemässään päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn käynnistämisestä komissio käytti syyskuun 28 päivän 2004 (jolloin Behre Dolbearin raportti julkaistiin) vaihtokurssia, jonka mukaan raportissa mainittu 500 miljoonaa US-dollaria muunnettiin 408 miljoonaksi euroksi. Käsillä olevassa päätöksessä komissio päätti, että on asianmukaista käyttää kesäkuun 30 päivän 2004 vaihtokurssia, koska se on päivämäärä, jona Behre Dolbearin raportti ja siinä mainitut arvot ovat voimassa.

11

(12)  Behre Dolbear mainitaan myös useissa kaivosalan selvityksissä ja selvityksissä (joita on tehty Yhdistyneille kansakunnille, Citibankille ja Intian hallitukselle, mutta myös yrityksille, kuten Anglo Asian Mining plc:lle, Chaarat Holdings Ltd:lle ja Central African Mining and Exploration Company plc:lle).

12

(13)  Komission asetus (EY) N:o 69/2001, annettu 12 päivänä tammikuuta 2001, EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen. Kyseinen asetus oli voimassa vuoden 2003 myyntitapahtuman aikaan.

13

(14)  Ks. edellä 3 kohta.

14

(15)  Ks. edellä 3 kohta.

15

(16)  Kilpailupolitiikkaa koskeva raportti, 1993, s. 256.

16

(17)  Arvonalennus (poisto) veroviranomaisten määräämän prosenttimäärän mukaisesti.

17

(18)  Ks. asia T-415/05, Helleenien tasavalta v. Euroopan komissio, 307 ja 308 kohta.

18

(19)  Kaikkien kolmen kaivoksen kassavirrat analysoitiin tuloihin perustuvassa menetelmässä seuraavina ajanjaksoina: a) 2004–2035 Olympiasin osalta, b) 2004–2015 Stratonin osalta ja c) 2004–2034 Skouriesin osalta.

19

(20)  Tuloihin perustuvassa lähestymistavassa määritetään kohtuullinen markkina-arvo diskonttaamalla omaisuuserästä syntyvät kumulatiiviset hyödyt, mikä muuttaa hyödyt nykyarvoksi. Vertailukelpoisten liiketoimien menetelmässä määritetään kohtuullinen markkina-arvo kullalla tehtyjen liiketoimien nykyarvon perusteella, jos kohtuullinen markkina-arvo voidaan määrittää. Markkina-arvomenetelmä taas perustuu nykyarvoon, joka pörssissä osoitetaan kultayhtiöille niiden tunnettujen ja oletettujen varantojen perusteella.

20

(21)  Toiminnassa oleva, rakenteilla oleva tai toteutettavuustutkimuksen loppuvaiheessa oleva.

21

(22)  Mineraalivarannot ovat esiintymiä, joiden louhinta katsotaan taloudellisesti kannattaviksi. Varannot ovat joko oletettuja tai tunnettuja.

22

(23)  Ks. Behre Dolbearin raportin 42 kohta, joka käsittelee vastaavien ja vastattavien omaisuuseriä, jotka eivät ole mineraaleja.

23

(24)  Malmikonsentraatti on arvometallin jäämä, josta on poistettu suurin osa jätekiveä. Metallijäämä on raaka-aine, josta metalleja erotetaan sulattamalla, eli metallurgian raaka-aine.

24

(25)  Ks. liite 11 ”Stratonin kassavirrat”.

25

(26)  ”Sulatustuotto” (metallitehdastuotto) on rahamäärä, jonka sulattamo tai jalostaja maksaa kaivosyritykselle kaivostuotteesta. Se perustuu tavallisesti spot-hintaan tai malmin päivänhintaan, josta vähennetään jatkoprosessointiin liittyvät menot.

26

(27)  Komissio mainitsee tiedoksi, että kyseisen määrityksen tulos 30 päivänä kesäkuuta 2004, kuten Behre Dolbearin raportissa esitetään, on 3,5 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria eli 2,9 miljoonaa euroa (vaihtokurssi oli 1,2155 Yhdysvaltojen dollaria / euro 30 päivänä kesäkuuta 2004).

27

(28)  Tuensaajan ilmoittamat mineraaliesiintymien määrät: 3 050 tonnia lyijyä ja 2 350 tonnia sinkkiä; Metallien hinnat: (lähteet: www.kitco.com ja www.lme.com): 684 Yhdysvaltojen dollaria / tonni (lyijy), 5,6 Yhdysvaltojen dollaria /unssi (hopea) ja 973 Yhdysvaltojen dollaria / tonni (sinkki).

28

(29)  Ks. s. 10, 16 ja 20.

29

(30)  Lähde: European Association of Mining Industries, http://www.euromines.org.

30

(31)  Lähde: European Mineral Statistics 2004–2008, British Geological Survey, http://www.bgs.ac.uk/.

31

(32)  Ks. esimerkiksi ”Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα” (siviilioikeuden tulkinta ja oikeuskäytäntö), Vasilios Vathrakokoilis, korkeimman oikeuden tuomari, osa 2, 2003, s. 636.

32

(33)  Laskussa käytetään 7–9 prosentin verokantaa: 15 000 euroa * 0,07 + 5 990 000 euroa * 0,09 = 1 050 euroa + 539 100 euroa = 540 150 euroa.

33

(34)  Ks. edellä alaviite 13.

34

(35)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

35

(36)  Suuntaviivojen 4.4 kohta.

36

(37)  Stratonilla oli voimassa oleva kaivoslupa ja valmiit kaivosrakenteet, ja se oli toiminnassa myyntihetkellä (ks. 77 a kohta). Ei siis vaikuta siltä, että Stratonin kaivoksen myynti liittyisi uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen.

37

(38)  Komissio katsoo, että jos valtio omistaa kaivoksia, sen ei tarvitse itse hyödyntää niitä taloudellisesti. Niinpä kaivosten myyntiä Ellinikos Hrisos -yritykselle voitaisiin pitää välttämättömänä, etteivät kyseiset omaisuuserät häviäisi kyseiseltä tukikelpoiselta alueelta.

38

(39)  Suuntaviivojen 4 kohdan 2 alakohta.

39

(40)  Ks. asia T-162/06, Kronoply v. komissio (Kok. 2009, s. II-1, 80 ja 81 kohta). Tässä tuomiossa ensimmäisen asteen tuomioistuin ei päätä, missä määrin kyseinen tuki vaikuttaa kannustavasti, vaan se toteaa, että aluetuelta edellytetään kannustavaa vaikutusta ja että vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4 kohdan 2 alakohdassa viitataan aikatekijään, mikä tarkoittaa, että asiaa on tarkasteltava ratione temporis, mikä onkin erittäin asianmukaista arvioitaessa tuen kannustavaa vaikutusta. Ks. myös komission päätös, tehty 14 päivänä lokakuuta 1998, Itävallan suunnittelemasta tuesta LiftgmbH:lle (päätös asiassa K(1998) 3212) – kielteinen päätös, joka perustuu siihen, ettei suuryrityksen suoraa ulkomaista investointia varten haetulla tuella ollut kannustavaa vaikutusta.

40

ratione temporis

(41)  Kuten vuoden 2003 myyntisopimuksen 3 artiklan 2–5 kohdassa määrätään, Ellinikos Hrisos -yrityksen oli laadittava investointisuunnitelma 24 kuukauden sisällä myyntisopimuksen ratifioivan lain julkaisemisesta, jätettävä kyseinen suunnitelma tarvittavien hallinnollisten hyväksyntöjen saamiseksi ja toteutettava suunnitelma viranomaisten asettamaan määräaikaan mennessä.

41

(42)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

42

(43)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

43

(44)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, Kok. 1973, s. 813, 13 kohta.

44

(45)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103, 75 kohta.

45

(46)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, Kok. 1999, s. I–3671, 64 ja 65 kohta.

46

(47)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

47

(48)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

48

(49)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

49

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/48

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU mukaista jäsenvaltioiden raportointia koskevien suuntaviivojen hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4947)

(2011/453/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 7 päivänä heinäkuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/40/EU (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 27 päivään elokuuta 2011 mennessä raportin kansallisista toimistaan ja hankkeistaan ensisijaisilla aloilla. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 27 päivään elokuuta 2011 mennessä raportin kansallisista toimistaan ja hankkeistaan ensisijaisilla aloilla.

| (2) | Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 27 päivään elokuuta 2012 mennessä tiedot seuraaviksi viideksi vuodeksi suunnitelluista kansallisista ITS-toimista. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle 27 päivään elokuuta 2012 mennessä tiedot seuraaviksi viideksi vuodeksi suunnitelluista kansallisista ITS-toimista.

| (3) | Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että ensimmäisen raportin jälkeen jäsenvaltiot raportoivat kolmen vuoden välein 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteutuksen edistymisestä. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että ensimmäisen raportin jälkeen jäsenvaltiot raportoivat kolmen vuoden välein 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteutuksen edistymisestä.

| (4) | Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 2 kohdassa edellytetään myös jäsenvaltioiden raportointia koskevien suuntaviivojen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 2 kohdassa edellytetään myös jäsenvaltioiden raportointia koskevien suuntaviivojen hyväksymistä.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/40/EY 15 artiklan 1 kohdalla perustetun Euroopan ITS-komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/40/EY 15 artiklan 1 kohdalla perustetun Euroopan ITS-komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä vahvistetut jäsenvaltioiden raportointia koskevat suuntaviivat.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1.

1

---

LIITE

DIREKTIIVIN 2010/40/EU MUKAISTA JÄSENVALTIOIDEN RAPORTOINTIA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

1.   Ensimmäinen raportti

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa raportissa, jäljempänä ’raportti’, olisi esiteltävä direktiivin 2010/40/EU 2 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetuilla ensisijaisilla aloilla toteutettavien kansallisten toimenpiteiden ja hankkeiden nykytilanne.

Ensimmäisessä raportissa olisi oltava johdanto, jossa luodaan yleiskatsaus kansallisiin toimenpiteisiin ja hankkeisiin sekä annetaan kyseisessä jäsenvaltiossa asiasta vastaavan organisaation yhteystiedot, ts. organisaation nimi ja tyyppi (ministeriö / kansallinen viranomainen / toimeksisaaja / muu), yhteyshenkilön nimi, sähköpostiosoite ja puhelinnumero jne.

Ensimmäisessä raportissa olisi oltava myös kuvaus kansallisista toimenpiteistä ja hankkeista kullakin ensisijaisella alalla sekä jäsenvaltion aiheelliseksi ja merkitykselliseksi katsoma kuvaus eri aloitteista, niiden tavoitteesta, aikataulusta, välitavoitteista, resursseista, tärkeimmästä sidosryhmästä (tärkeimmistä sidosryhmistä) ja edistymisestä.

Mahdollisuuksien mukaan olisi esitettävä numerotietoja, jotta toimenpiteiden ja hankkeiden etenemistä voidaan arvioida paremmin ja mahdollisten tulevien esikuva-analyysien laadinta helpottuu.

2.   Kansallisia ITS-toimia koskevat tiedot

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissa seuraaviksi viideksi vuodeksi suunnitelluista kansallisista ITS-toimista olisi oltava yleisluonteinen raportti seuraaviksi viideksi vuodeksi suunnitelluista toimista, jotka liittyvät ITS-järjestelmien käyttöön kyseisessä jäsenvaltiossa. Raportissa olisi oltava merkitykselliset tiedot vähintään seuraavista seikoista:

| a) | kuvaus kansallisesta lähestymistavasta ja/tai strategiasta suhteessa ITS-järjestelmien kehittämiseen ja käyttöön sekä asetetuista päätavoitteista; |
| --- | --- |

a)

kuvaus kansallisesta lähestymistavasta ja/tai strategiasta suhteessa ITS-järjestelmien kehittämiseen ja käyttöön sekä asetetuista päätavoitteista;

| b) | kuvaus teknisistä ja oikeudellisista puitteista, joita sovelletaan ITS-järjestelmien kehittämiseen ja käyttöön; |
| --- | --- |

b)

kuvaus teknisistä ja oikeudellisista puitteista, joita sovelletaan ITS-järjestelmien kehittämiseen ja käyttöön;

| c) | kuvaus ITS-järjestelmien käyttöön liittyvistä toimenpiteistä; |
| --- | --- |

c)

kuvaus ITS-järjestelmien käyttöön liittyvistä toimenpiteistä;

| d) | kuvaus toimien ja niihin liittyvien toimenpiteiden kansallisista ensisijaisista aloista sekä siitä, kuinka kyseiset alat liittyvät direktiivin 2010/40/EU 2 artiklassa säädettyihin ensisijaisiin aloihin; |
| --- | --- |

d)

kuvaus toimien ja niihin liittyvien toimenpiteiden kansallisista ensisijaisista aloista sekä siitä, kuinka kyseiset alat liittyvät direktiivin 2010/40/EU 2 artiklassa säädettyihin ensisijaisiin aloihin;

| e) | nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden toteutus, mukaan lukien seuraavat:






  — | välineet |
| --- | --- | --- |

e)

nykyisten ja suunniteltujen toimenpiteiden toteutus, mukaan lukien seuraavat:

—

välineet

| — | resurssit |
| --- | --- |

—

resurssit

| — | kuuleminen ja aktiiviset sidosryhmät |
| --- | --- |

—

kuuleminen ja aktiiviset sidosryhmät

| — | välitavoitteet |
| --- | --- |

—

välitavoitteet

| — | seuranta. |
| --- | --- |

—

seuranta.

3.   Seurantaraportit

Direktiivin 2010/40/EU 17 artiklan 3 kohdassa säädettyjen seurantaraporttien rakenteen olisi vastattava ensimmäisen raportin rakennetta, ja niissä olisi kuvailtava edellisen raportin jälkeen tapahtunutta edistymistä.

---

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/50

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 22 päivänä heinäkuuta 2011,

suojatoimenpiteistä klassista sikaruttoa vastaan Liettuassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5137)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/454/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Klassinen sikarutto on kotieläiminä pidettäviin ja luonnonvaraisiin sikapopulaatioihin vaikuttava tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi heikentää siankasvatuksen kannattavuutta ja aiheuttaa häiriötä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(1)

Klassinen sikarutto on kotieläiminä pidettäviin ja luonnonvaraisiin sikapopulaatioihin vaikuttava tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi heikentää siankasvatuksen kannattavuutta ja aiheuttaa häiriötä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin.

| (2) | Klassisen sikaruton puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille sikatiloille ja luonnonvaraisiin sikoihin. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin elävien sikojen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä. |
| --- | --- |

(2)

Klassisen sikaruton puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille sikatiloille ja luonnonvaraisiin sikoihin. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin elävien sikojen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä.

| (3) | Yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 23 päivänä lokakuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/89/EY (3) otetaan käyttöön vähimmäistoimenpiteet, joita unionissa on sovellettava klassisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2001/89/EY 9 artiklassa säädetään kyseisen taudin pesäkkeiden ilmetessä muodostettavista suoja- ja valvontavyöhykkeistä, joilla on sovellettava mainitun direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 23 päivänä lokakuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/89/EY (3) otetaan käyttöön vähimmäistoimenpiteet, joita unionissa on sovellettava klassisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2001/89/EY 9 artiklassa säädetään kyseisen taudin pesäkkeiden ilmetessä muodostettavista suoja- ja valvontavyöhykkeistä, joilla on sovellettava mainitun direktiivin 10 ja 11 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

| (4) | Liettua on ilmoittanut komissiolle klassisen sikaruton nykyisestä tilanteesta alueellaan ja muodostanut direktiivin 2001/89/EY 9 artiklan mukaisesti suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla on sovellettava mainitun direktiivin 10 ja 11 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Liettua on ilmoittanut komissiolle klassisen sikaruton nykyisestä tilanteesta alueellaan ja muodostanut direktiivin 2001/89/EY 9 artiklan mukaisesti suoja- ja valvontavyöhykkeet, joilla on sovellettava mainitun direktiivin 10 ja 11 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä.

| (5) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen vahvistaa yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa unionin luettelo Liettuassa sijaitsevista klassisen sikaruton vuoksi rajoitusten alaisista vyöhykkeistä eli suoja- ja valvontavyöhykkeistä, jäljempänä ’rajoitusvyöhykkeet’. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen vahvistaa yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa unionin luettelo Liettuassa sijaitsevista klassisen sikaruton vuoksi rajoitusten alaisista vyöhykkeistä eli suoja- ja valvontavyöhykkeistä, jäljempänä ’rajoitusvyöhykkeet’.

| (6) | Näin ollen Liettuassa sijaitsevat rajoitusvyöhykkeet olisi lueteltava tämän päätöksen liitteessä ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen Liettuassa sijaitsevat rajoitusvyöhykkeet olisi lueteltava tämän päätöksen liitteessä ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liettuan on varmistettava, että direktiivin 2001/89/EY 9 artiklan mukaisesti muodostetut suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävät vähintään tämän päätöksen liitteessä luetellut alueet.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5.

3

---

LIITE

| Vyöhykkeet Liettuassa | Edellä 1 artiklassa tarkoitetut rajoitusvyöhykkeet | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- | --- |
| Suojavyöhyke | Jonavan kaupunki ja seuraavat 67 kylää Jonavan alueella Kaunasin maakunnassa: Akliai, Barantiškiai (maatila), Bazilionys, Beržynai (maatila), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (maatila), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (rautatieasema), Žeimiain asuinalue, Žieveliškiai, Žvėrynai. | 20. elokuuta 2011 |
| Valvontavyöhyke | Jonavan alue Kaunasin maakunnassa (lukuun ottamatta suojavyöhykkeen alueita) ja seuraavat 23 kylää Kėdainiain alueella Kaunasin maakunnassa: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (maatila), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (rautatieasema), Šilainiai, Šėta, Užkapiai ja Vainiūnai, ja 5 kylää Ukmergėsin alueella – Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų. | 20. elokuuta 2011 |

Vyöhykkeet Liettuassa

Edellä 1 artiklassa tarkoitetut rajoitusvyöhykkeet

Päivämäärä, johon asti voimassa

Suojavyöhyke

Jonavan kaupunki ja seuraavat 67 kylää Jonavan alueella Kaunasin maakunnassa: Akliai, Barantiškiai (maatila), Bazilionys, Beržynai (maatila), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (maatila), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Madlinava, Mačioniai, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (rautatieasema), Žeimiain asuinalue, Žieveliškiai, Žvėrynai.

20. elokuuta 2011

Valvontavyöhyke

Jonavan alue Kaunasin maakunnassa (lukuun ottamatta suojavyöhykkeen alueita) ja seuraavat 23 kylää Kėdainiain alueella Kaunasin maakunnassa: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (maatila), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (rautatieasema), Šilainiai, Šėta, Užkapiai ja Vainiūnai, ja 5 kylää Ukmergėsin alueella – Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų.

20. elokuuta 2011

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 23.7.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 193/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 193/52

---

YHTEISÖN JA SVEITSIN MAALIIKENNEKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2011,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2011,

alennuksen myöntämisestä raskaan liikenteen suoriteperusteisiin käyttömaksuihin päästöluokkiin Euro II ja III kuuluville ajoneuvoille, joissa on hyväksytty hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmä

(2011/455/EU)

KOMITEA, joka

ottaa huomioon rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikenteestä tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen ja erityisesti sen 51 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen 40 artiklan mukaan Sveitsi perii 1 päivästä tammikuuta 2001 ajoneuvoista niiden aiheuttamien kustannusten vuoksi syrjimättömän käyttömaksun (raskaan liikenteen suoriteperusteinen käyttömaksu). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen 40 artiklan mukaan Sveitsi perii 1 päivästä tammikuuta 2001 ajoneuvoista niiden aiheuttamien kustannusten vuoksi syrjimättömän käyttömaksun (raskaan liikenteen suoriteperusteinen käyttömaksu).

| (2) | Sopimuksen 44 artiklan mukaan sopimuspuolet pyrkivät ottamaan käyttöön ympäristömyönteisiä toimenpiteitä, jotta erityisesti voitaisiin vähentää raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjä. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 44 artiklan mukaan sopimuspuolet pyrkivät ottamaan käyttöön ympäristömyönteisiä toimenpiteitä, jotta erityisesti voitaisiin vähentää raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjä.

| (3) | Sopimuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaan kumpikin sopimuspuoli sitoutuu olemaan asettamatta toisen alueella hyväksytyille ajoneuvoille omalla alueellaan voimassa olevia rajoituksia tiukempia rajoituksia, |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaan kumpikin sopimuspuoli sitoutuu olemaan asettamatta toisen alueella hyväksytyille ajoneuvoille omalla alueellaan voimassa olevia rajoituksia tiukempia rajoituksia,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Myönnetään 10 prosentin alennus asianomaisesta käyttömaksuluokasta päästöluokkiin Euro II ja III kuuluville ajoneuvoille, joihin on jälkiasennettu hyväksytty hiukkaspäästöjen suodatusjärjestelmä ja jotka täyttävät 2 ja 3 artiklassa vahvistetut säännökset.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa mainittu alennus myönnetään ainoastaan ajoneuvoille, joiden rekisteröintitodistuksessa on maininta tai joilla on muu vastaava kansallisten viranomaisten myöntämä todistus siitä, että ajoneuvoon on jälkiasennettu hyväksytty hiukkaspäästöjen vähennysjärjestelmä, jonka ansiosta Sveitsin tai sen jäsenvaltion, jossa ajoneuvo on rekisteröity, lainsäädännön mukaisesti hiukkaspäästöt noudattavat vähintään Euro IV -normia vastaavaa raja-arvoa, jossa hiukkasten massaksi on vahvistettu 0,02 g/kWh.

3 artikla

Sen EU:n jäsenvaltion, jossa ajoneuvo on rekisteröity, asianomaisten viranomaisten on pyrittävä lähettämään Sveitsin viranomaisille viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2011 mallikappale rekisteröintitodistukseen tehtävästä hiukkaspäästöjen suodatusjärjestelmästä kertovasta merkinnästä tai muusta vastaavasta todistuksesta ja vahvistettava, että kyseisen mallikappaleen mukainen merkintä tai todistus takaa sen, että hiukkaspäästöt täyttävät EURO IV -normia vastaavan raja-arvon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

4 artikla

Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset varaavat itselleen oikeuden tarkastaa, täyttyykö 2 artiklassa säädetty hiukkaspäästöjen raja-arvo raskaissa hyötyajoneuvoissa, joissa on hiukkaspäästöjen suodatusjärjestelmä ja jotka voivat hyötyä käyttömaksun alennuksesta.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2011.

Puheenjohtaja

Enrico GRILLO PASQUARELLI

Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Peter FÜGLISTALER

---