# Euroopa Liidu L 143/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.143.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 143 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide31. mai 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.143.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 143

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide31. mai 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus 2011/318/ÜVJP, 31. märts 2011, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise raamlepingu (Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta | 1 |
| Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline raamleping Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 527/2011, 30. mai 2011, milles käsitletakse Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi sisaldava preparaadi kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa omanik Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 528/2011, 30. mai 2011, milles käsitletakse Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi söödalisandina kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul (müügiloa hoidja Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 529/2011, 30. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 530/2011, 30. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/319/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2011, abikava C 50/07 (ex N 894/06) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute ning surma-, võimetus- ja invaliidsusjuhtumiks sõlmitavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 267 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. mai 2011, millega antakse luba kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3586 all) | 36 |
| | | 2011/321/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. mai 2011, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ sümbolid, et teavitada üldsust suplusvee kehtivast klassifikatsioonist ja mis tahes suplemiskeelust või soovitusest mitte supelda | 38 |
| | | 2011/322/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. mai 2011, millega muudetakse otsuse 2009/861/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes) I ja II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3647 all)

   (
  1
  ) | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus 2011/318/ÜVJP, 31. märts 2011, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise raamlepingu (Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline raamleping Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 527/2011, 30. mai 2011, milles käsitletakse Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi sisaldava preparaadi kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa omanik Aveve NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

1

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 528/2011, 30. mai 2011, milles käsitletakse Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi söödalisandina kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul (müügiloa hoidja Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

Trichoderma reesei’

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 529/2011, 30. mai 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 530/2011, 30. mai 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

OTSUSED

2011/319/EL

*

Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2011, abikava C 50/07 (ex N 894/06) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute ning surma-, võimetus- ja invaliidsusjuhtumiks sõlmitavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 267 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 267 all)

1

16

2011/320/EL

*

Komisjoni otsus, 27. mai 2011, millega antakse luba kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3586 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3586 all)

36

2011/321/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. mai 2011, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ sümbolid, et teavitada üldsust suplusvee kehtivast klassifikatsioonist ja mis tahes suplemiskeelust või soovitusest mitte supelda

38

2011/322/EL

*

Komisjoni otsus, 27. mai 2011, millega muudetakse otsuse 2009/861/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes) I ja II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3647 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3647 all)

1

41

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 258/2011 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes) parandused (ELT L 70, 17.3.2011) | 48 |
| | * | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 57/2011 (millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes) parandused (ELT L 24, 27.1.2011, lk 1) | 49 |

Parandused

*

Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 258/2011 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes) parandused (ELT L 70, 17.3.2011)

(ELT L 70, 17.3.2011)

48

*

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 57/2011 (millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes) parandused (ELT L 24, 27.1.2011, lk 1)

(ELT L 24, 27.1.2011, lk 1)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/1

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/318/ÜVJP,

31. märts 2011,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise raamlepingu (Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37, ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandate riikide liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda kõnealuseid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandate riikide liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda kõnealuseid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (2) | Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas kõrge esindaja läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise raamlepingu üle Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(2)

Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas kõrge esindaja läbirääkimisi Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelise raamlepingu üle Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline raamleping Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides („leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni (1).

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 10 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 31. märts 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

VÖLNER P.

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu allkirjastamise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

TÕLGE

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline

RAAMLEPING

Ameerika Ühendriikide osalemise kohta Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

AMEERIKA ÜHENDRIIGID („USA”)

ja

EUROOPA LIIT („EL” VÕI „EUROOPA LIIT”),

edaspidi koos „lepinguosalised”,

Ning arvestades järgmist:

Euroopa Liit võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas.

Kahel möödunud aastakümnel on riikide valitsused ja mitmepoolsed organisatsioonid püüdnud üha enam kasutada erinevaid vahendeid konfliktide vähendamiseks kogu maailmas.

USA ja EL soovivad soodustada rahumeelset konfliktide lahendamist ja hõlbustada taasülesehitamist ja stabiliseerimist, jagades omavahel kriisiohjamisoperatsioonide koormust, ja usuvad, et selliseid USA ekspertide toel korraldatavaid ELi operatsioone on võimalik edukalt läbi viia.

USA ja EL soovivad sätestada üldtingimused USA osalemiseks ELi kriisiohjamisoperatsioonides lepingus, millega kehtestatakse raamistik sellise võimaliku tulevase osalemise jaoks, mitte määratleda neid tingimusi iga vastava operatsiooni korral eraldi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1.   Pärast Euroopa Liidu otsust kutsuda USA osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonis ning kui USA on otsustanud osaleda, teavitab USA Euroopa Liitu enda poolt operatsiooni heaks pakutavast panusest. USA otsus osaleda ELi kriisiohjamisoperatsioonis väljendab tema nõusolekut austada nõukogu otsuse, millega EL otsustab viia läbi asjaomase operatsiooni (edaspidi „nõukogu otsus”), tingimusi.

2.   Euroopa Liit ja USA peavad konsultatsioone USA kavandatava panuse, muu hulgas operatsiooni tegevuseelarvesse tehtava võimaliku panuse üle, ja kui osalemise suhtes kokku lepitakse, toimub selline osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ning sellega seotud rakendamise kokkuleppe(te)ga, mis lepinguosaliste vahel on sõlmitud.

3.   USA panus ELi kriisiohjamisoperatsioonidesse ei mõjuta Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ning ei takista USAl teha iga üksikjuhtumi korral otsust selle kohta, kas osaleda ELi kriisiohjamisoperatsioonis või mitte.

4.   Euroopa Liit nõustab USAd enne mis tahes otsuse tegemist lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse muutmise kohta või sellega seotud rakendusmeetmete vastuvõtmise või nende muutmise kohta.

5.   USA võib omal algatusel või ELi taotlusel ja pärast lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone igal ajal kas täies ulatuses või osaliselt lõpetada osalemise ELi kriisiohjamisoperatsioonis.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse üksnes ELi kriisiohjamisoperatsioonide suhtes, millesse USA on teinud panuse pärast käesolevale lepingule allakirjutamist, ning see ei mõjuta ühtki kehtivat lepingut, millega reguleeritakse USA osalemist ELi kriisiohjamisoperatsioonis, väljaarvatud kui lepinguosalised on selles kirjalikult kokku leppinud.

2.   Käesolevas lepingus käsitletakse üksnes tsiviilpersonali, üksuste ja vahendite kaudu antavat USA panust ELi kriisiohjamisoperatsiooni (edaspidi „USA kontingent”).

Artikkel 3

Isikkoosseisu ja üksuste staatus

1.   ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud USA kontingendi staatust ja eelkõige selle privileege ja immuniteete reguleeritakse ELi ja selle riigi, kus operatsioon läbi viiakse, vahel sõlmitava missiooni staatust käsitleva lepinguga (edaspidi „staatuse leping”), tingimusel et: a) USAle antakse võimalus vaadata staatuse leping üle enne otsustamist, kas osaleda operatsioonil või mitte ning b) kui staatuse lepingut ei ole sõlmitud ajaks, mil see oleks vaja üle vaadata, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja lepivad enne USA kontingendi lähetamist kokku sobivas alternatiivses USA kontingendi staatust puudutavas korras, piiramata seejuures ELi üldist kohustust sõlmida asukohariigiga kokkulepe ELi isikkooseisu ja üksuste staatuse kohta.

2.   Väljaspool operatsiooni toimumise riiki (või riike) asuvates peakorterites või juhtimisüksustes teeniva USA kontingendi staatust reguleeritakse vajadusel peakorteri ja juhtimisüksuse või asjaomase riigi ning USA vahelise kokkuleppega.

3.   USAl on õigus oma õigusnormidega ettenähtud ulatuses teostada operatsiooni toimumise riigis jurisdiktsiooni enda lähetatud isikkooseisu liikmete üle.

4.   USA vastutab vastavalt USA õigusele nende nõuete eest, mis on seotud tema osalemisega ELi kriisiohjamisoperatsioonis ja mis on esitatud tema isikkoosseisu liikmete poolt või puudutavad tema isikkoosseisu liikmeid. See säte ei ole loobumine USA riiklikust puutumatusest. Ühegi käesoleva lepingu sättega ei kehtestata varem mitte eksisteerinud kohtualluvust ega sätestata kohtus täitmisele pööratavat õigust USA vastu.

5.   Lepinguosalised lepivad kokku, et loobuvad kõikidest nõuetest teineteise vastu (välja arvatud lepingulistest nõuetest) kummalegi lepinguosalisele kuuluva või nende kasutuses oleva vara kahjustamise, kaotsimineku või hävimise korral või kummagi lepinguosalise isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral, mis tulenes nende käesoleva lepingu kohaste ametlike kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

6.   USA kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes USA osalusega ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva ELi liikmesriigi vastu vastastikku nõuetest loobumise kohta.

7.   EL kohustub tagama, et ELi liikmesriigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel deklaratsiooni selle kohta, et USA tulevase ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemise korral loobuvad nad USA vastu nõuete esitamisest.

Artikkel 4

Salastatud teave

ELi kriisiohjamisoperatsioonide kontekstis kohaldatakse 30. aprillil 2007. aastal Washingtonis USA valitsuse ja Euroopa Liidu vahel sõlmitud salastatud teabe turvalisust käsitlevat lepingut.

Artikkel 5

Operatsioonis osalemine

1.   USA püüab konkreetsete instruktsioonidega tagada, et osana tema panusest ELi kriisiohjamismissiooni kättesaadavaks tehtud isikkoosseis (edaspidi „lähetatud isikkooseis”) täidab oma ülesandeid kooskõlas artiklis 1 osutatud nõukogu otsusega, operatsiooni plaaniga ja nendega seotud rakendusmeetmetega ning nende rakendamist toetades.

2.   USA konsulteerib ELiga õigeaegselt mis tahes muudatuste osas, mis on seotud tema käesoleva lepingu alusel ELi kriisiohjamisoperatsiooni antava panusega.

3.   Lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad nõuetele vastava meditsiinilise kontrolli ning neile väljastatakse tõend selle kontrolli läbimise kohta, et esitada see taotluse korral asjaomasele ELi ametiasutusele.

Artikkel 6

Käsuliin

1.   Lähetuse jooksul teostab ELi missiooni juht või ülem järelevalvet lähetatud isikkoosseisu ja üksuste tegevuse üle ning suunab neid tegevusi.

2.   Lähetatud isikkoosseis ja üksused kuuluvad jätkuvalt USA üldisse alluvusse.

3.   USA püüab konkreetsete instruktsioonidega tagada, et lähetatud isikkoosseis täidab oma ülesandeid ja tegutseb täielikult kooskõlas operatsiooni eesmärkidega ja ELi missiooni juhi või ülema antud suuniste ja juhtnööride järgi.

4.   USAl on seoses ELi kriisiohjamisoperatsiooni igapäevase juhtimisega samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel ELi liikmesriikidel.

5.   ELi missiooni juht või ülem vastutab lähetatud isikkoosseisu üldise distsiplinaarkontrolli eest. Mis tahes distsiplinaarmeetme võtab USA vastavalt vajadusele.

6.   USA määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab vastavas ELi kriisiohjamisoperatsioonis USA kontingenti. Riiklik kontaktisik annab missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ning vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

7.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist USAga, kui USA panustab veel ELi kriisiohjamisoperatsiooni ajal, mil kaalutakse sellise otsuse tegemist.

Artikkel 7

Finantsaspektid

1.   USA kannab kõik oma ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud kulud, mis operatsiooni tegevuseelarve kohaselt kuuluvad ühiste kulude alla.

2.   Euroopa Liit vabastab USA ELi kriisiohjamisoperatsiooni tegevuseelarvesse rahalise panuse tegemisest, kui Euroopa Liit otsustab, et USA annab märkimisväärse panuse. USAd teavitatakse ELi otsusest tegevuseelarvesse tehtava rahalise panuse kohta artikli 1 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide ajal.

3.   USA osalemine ELi kriisiohjamisoperatsioonis käesoleva lepingu alusel sõltub eraldatud rahaliste vahendite olemasolust.

Artikkel 8

Lepingu rakendamiseks sõlmitavad kokkulepped

USA ja Euroopa Liidu asjakohased asutused sõlmivad käesoleva lepingu rakendamise eesmärgil mis tahes vajalikud tehnilised, finants- ja halduskokkulepped.

Artikkel 9

Vaidluste lahendamine

Käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 10

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Lepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu korrapäraselt läbi.

4.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vahelisel vastastikusel kirjalikul kokkuleppel.

5.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele kuus kuud ette.

Sõlmitud Washingtonis maikuu seitsmeteistkümnendal päeval kahe tuhande üheteistkümnendal aastal kahes ingliskeelses eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

C. ASHTON

Ameerika Ühendriikide nimel

H. CLINTON

DEKLARATSIOONID

ELi liikmesriikide deklaratsioon:

„ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ELi nõukogu otsust, mis käsitleb USA osalusega ELi kriisiohjamisoperatsiooni, kavatsevad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, loobuda nõuetest USA vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või nendele kuuluvale ja ELi kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud USA isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud USA isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes USAle kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava USAst ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes USAle kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava USAst ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

USA deklaratsioon:

„Kui USA osaleb ELi kriisiohjamisoperatsioonis, kavatseb ta võimalusel, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, loobuda nõuetest ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või talle kuuluvale ja ELi kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamisoperatsiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamisoperatsiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

---

MÄÄRUSED

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 527/2011,

30. mai 2011,

milles käsitletakse Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi, Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi sisaldava preparaadi kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste söödalisandina (loa omanik Aveve NV)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) sisaldava preparaadi kasutamise lubamiseks lisas esitatud tingimustel. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) sisaldava preparaadi kasutamise lubamiseks lisas esitatud tingimustel. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb lisas sätestatud preparaadi lubamist söödalisandina võõrutatud põrsaste puhul ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb lisas sätestatud preparaadi lubamist söödalisandina võõrutatud põrsaste puhul ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 8. juulil 2009 (2) ja 2. veebruaril 2011 (3) esitatud arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda lisas sätestatud preparaat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale ning et nimetatud söödalisand võib suurendada sihtliikide kasvumäära ja söödaväärindust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 8. juulil 2009 (2) ja 2. veebruaril 2011 (3) esitatud arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda lisas sätestatud preparaat kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale ning et nimetatud söödalisand võib suurendada sihtliikide kasvumäära ja söödaväärindust. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Lisas kirjeldatud valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Lisas kirjeldatud valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1186, 1–17.

2

The EFSA Journal

(3)  The EFSA Journal (2011); 9(2):2010.

3

The EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-β-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-β-ksülanaas

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-β-glükanaas
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glükanaas

EC 3.2.1.6

| | Polügalakturonaas
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Polügalakturonaas

EC 3.2.1.15

| | Söödalisandi koostis


  Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) preparaat, mille minimaalne aktiivsus on | tahkel kujul: | endo-1,4-β-ksülanaas: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Söödalisandi koostis

Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8), Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) ja Aspergillus aculeatus’e (CBS 589.94) abil saadud polügalakturonaasi (EC 3.2.1.15) preparaat, mille minimaalne aktiivsus on

tahkel kujul:

endo-1,4-β-ksülanaas: 21 400 XU (1)/g

| | endo-1,3(4)-β-glükanaas: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 12 300 BGU (2)/g

| | polügalakturonaas: 460 PGLU (3)/g |
| --- | --- |

polügalakturonaas: 460 PGLU (3)/g

| | vedelal kujul: | endo-1,4-β-ksülanaas: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

vedelal kujul:

endo-1,4-β-ksülanaas: 10 700 XU/g

| | endo-1,3(4)-β-glükanaas: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 6 150 BGU/g

| | polügalakturonaas: 230 PGLU/g |
| --- | --- |

polügalakturonaas: 230 PGLU/g

| | Toimeaine iseloomustus

  Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8),
  saadud Trichoderma reesei abil, endo-1,3(4)-β-gükanaas (EC 3.2.1.6), saadud Trichoderma reesei abil, polügalakturonaas (EC 3.2.1.15), saadud Aspergillus aculeatus’e abil |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8),

saadud Trichoderma reesei abil, endo-1,3(4)-β-gükanaas (EC 3.2.1.6), saadud Trichoderma reesei abil, polügalakturonaas (EC 3.2.1.15), saadud Aspergillus aculeatus’e abil

| | Analüüsimeetod
   (4)

  Söödalisandis, eelsegudes ja söödas kasutatava toimeaine kirjeldus






  — | Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega. |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod
   (4)

Söödalisandis, eelsegudes ja söödas kasutatava toimeaine kirjeldus

—

Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega.

| — | Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel odra β-glükaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega. |
| --- | --- |

—

Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel odra β-glükaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega.

| — | Viskosimeetriline meetod, mille aluseks on viskoossuse vähenemine polügalakturonaasi toimel pektiini sisaldavale substraadile polümetüülgalakturoonhappele. |
| --- | --- |

—

Viskosimeetriline meetod, mille aluseks on viskoossuse vähenemine polügalakturonaasi toimel pektiini sisaldavale substraadile polümetüülgalakturoonhappele.

(Võõrutatud) põrsad

| | Endo-1,4-β-ksülanaas 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-β-ksülanaas 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-β-glükanaas 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-β-glükanaas 1 230 BGU

| | Polügalakturonaas: 46 PGLU |
| --- | --- |

Polügalakturonaas: 46 PGLU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kuni 35 kg kaaluvad (võõrutatud) põrsad. |
| --- | --- |

2.

Kuni 35 kg kaaluvad (võõrutatud) põrsad.

| 3. | Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide.

20. juuni 2021

---

(1)  1 XU on ensüümi kogus, mis pH-tasemel 4,8 ja temperatuuril 50 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist 1 μmol redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.

(2)  1 BGU on ensüümi kogus, mis pH-tasemel 5,0 ja temperatuuril 50 °C vabastab odra ß-glükaanist 1 μmol redutseerivaid suhkruid (tsellobioosi ekvivalente) minutis.

(3)  1 PGLU on ensüümi kogus, mis pH-tasemel 4,8 ja temperatuuril 35 °C vabastab polümetüülgalakturoonhappest (pektiini sisaldav substraat) 1 μmol redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalente) minutis.

(4)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 528/2011,

30. mai 2011,

milles käsitletakse Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi söödalisandina kasutamise lubamist võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul (müügiloa hoidja Danisco Animal Nutrition)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus loa saamiseks Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasile (EC 3.2.1.8). Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus loa saamiseks Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasile (EC 3.2.1.8). Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) lubamist võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) lubamist võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 9/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanade, partide ja broilerkalkunite puhul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 9/2010 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanade, partide ja broilerkalkunite puhul.

| (5) | Et toetada loa saamist Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul, esitati uusi andmeid. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 1. veebruari 2011. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine võib parandada zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

Et toetada loa saamist Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja nuumsigade puhul, esitati uusi andmeid. Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 1. veebruari 2011. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et selle preparaadi kasutamine võib parandada zootehnilisi näitajaid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud Euroopa Liidu söödalisandite referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Trichoderma reesei’ (ATCC PTA 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 3, 7.1.2010, lk 10.

2

(3)  EFSA Journal (2011); 9(2):2008.

3

---

LISA

| Söödalisandi registreeri-misnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Sisalduse alammäär | Sisalduse ülemmäär | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | Endo-1,4-β-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | | Söödalisandi koostis

  Endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) preparaat,
  mis on saadud Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) abil ja mille endo-1,4-β-ksülanaasi minimaalne aktiivsus on 40 000 U (1)/g |

Söödalisandi registreeri-misnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Sisalduse alammäär

Sisalduse ülemmäär

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a11

Danisco Animal Nutrition

Endo-1,4-β-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Söödalisandi koostis

Endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) preparaat,

mis on saadud Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) abil ja mille endo-1,4-β-ksülanaasi minimaalne aktiivsus on 40 000 U (1)/g

| | Toimeaine iseloomustus


  Trichoderma reesei (ATCC 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) |
| --- | --- |

Toimeaine iseloomustus

Trichoderma reesei (ATCC 5588) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

| | Analüüsimeetod
   (2)

  Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (2)

Kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga.

(Võõrutatud) põrsad ja nuumsead

2 000 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Kasutamiseks söödas, milles on rohkesti tärklis- ja muid polüsahhariide. |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks söödas, milles on rohkesti tärklis- ja muid polüsahhariide.

| 3. | Kuni 35 kg kaaluvad (võõrutatud) põrsad. |
| --- | --- |

3.

Kuni 35 kg kaaluvad (võõrutatud) põrsad.

20. juuni 2011

---

(1)  1 U on ensüümi kogus, mis pH taseme 5,3 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab võrkstruktuuriga kaera/speltanisu ksülaanist 0,5 μmol redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 529/2011,

30. mai 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1580/2007 tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivitusläve osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) on ette nähtud kõnealuse määruse XVII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite, aprikooside, sidrunite, ploomide, virsikute, sealhulgas nektariinide, pirnide ja lauaviinamarjade suhtes kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1580/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 XVII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

„XVII LISA

TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, II PEATÜKK, 2. JAGU

Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Rakendusperiood | Käivituslävi (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | 1. oktoober–31. mai | 481 625 |
| 78.0020 | 1. juuni–30. september | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurgid | 1. mai–31. oktoober | 31 289 |
| 78.0075 | 1. november–30. aprill | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokid | 1. november–30. juuni | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kabatšokid | 1. jaanuar–31. detsember | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinid | 1. detsember–31. mai | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinid | 1. november–veebruari lõpp | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid | 1. november–veebruari lõpp | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sidrunid | 1. juuni–31. detsember | 346 366 |
| 78.0160 | 1. jaanuar–31. mai | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Lauaviinamarjad | 21. juuli–20. november | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Õunad | 1. jaanuar–31. august | 916 384 |
| 78.0180 | 1. september–31. detsember | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Pirnid | 1. jaanuar–30. aprill | 229 646 |
| 78.0235 | 1. juuli–31. detsember | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosid | 1. juuni–31. juuli | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsid, välja arvatud hapukirsid | 21. mai–10. august | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Virsikud, sealhulgas nektariinid | 11. juuni–30. september | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Ploomid | 11. juuni–30. september | 10 293” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Rakendusperiood

Käivituslävi (tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

1. oktoober–31. mai

481 625

78.0020

1. juuni–30. september

44 251

78.0065

0707 00 05

Kurgid

1. mai–31. oktoober

31 289

78.0075

1. november–30. aprill

26 583

78.0085

0709 90 80

Artišokid

1. november–30. juuni

17 258

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

1. jaanuar–31. detsember

57 955

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

1. detsember–31. mai

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

1. november–veebruari lõpp

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

1. november–veebruari lõpp

115 625

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

1. juuni–31. detsember

346 366

78.0160

1. jaanuar–31. mai

88 090

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

21. juuli–20. november

80 588

78.0175

0808 10 80

Õunad

1. jaanuar–31. august

916 384

78.0180

1. september–31. detsember

95 396

78.0220

0808 20 50

Pirnid

1. jaanuar–30. aprill

229 646

78.0235

1. juuli–31. detsember

35 541

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

1. juuni–31. juuli

5 794

78.0265

0809 20 95

Kirsid, välja arvatud hapukirsid

21. mai–10. august

30 783

78.0270

0809 30

Virsikud, sealhulgas nektariinid

11. juuni–30. september

5 613

78.0280

0809 40 05

Ploomid

11. juuni–30. september

10 293”

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 530/2011,

30. mai 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. mail 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/16

---

KOMISJONI OTSUS,

26. jaanuar 2011,

abikava C 50/07 (ex N 894/06) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute ning surma-, võimetus- ja invaliidsusjuhtumiks sõlmitavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 267 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/319/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 28. detsembri 2006. aasta kirjas teatas Prantsusmaa komisjonile 2006. aasta paranduseelarve seaduses ette nähtud abikavast solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute väljatöötamiseks. Nimetatud abikava üksikasjad on kinnitatud 30. detsembril 2006 vastu võetud 2006. aasta paranduseelarve seaduse nr 2006-1771 artiklis 88 (3). Prantsusmaa edastas komisjonile täiendavat teavet 2007. aasta 26. veebruari, 11. mai ja 18. septembri kirjades. |
| --- | --- |

(1)

28. detsembri 2006. aasta kirjas teatas Prantsusmaa komisjonile 2006. aasta paranduseelarve seaduses ette nähtud abikavast solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute väljatöötamiseks. Nimetatud abikava üksikasjad on kinnitatud 30. detsembril 2006 vastu võetud 2006. aasta paranduseelarve seaduse nr 2006-1771 artiklis 88 (3). Prantsusmaa edastas komisjonile täiendavat teavet 2007. aasta 26. veebruari, 11. mai ja 18. septembri kirjades.

| (2) | 13. novembri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale otsusest algatada kõnealuse riigiabiga seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametlik uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(2)

13. novembri 2007. aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale otsusest algatada kõnealuse riigiabiga seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametlik uurimismenetlus.

| (3) | Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuste abikavade kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi kõnealuste abikavade kohta.

| (4) | Prantsusmaa esitas oma tähelepanekud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta 21. detsembri 2007. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa esitas oma tähelepanekud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohta 21. detsembri 2007. aasta kirjas.

| (5) | Komisjonile esitas kõnealuse teemaga seotud märkusi mitu huvitatud kolmandat isikut. Komisjon edastas need Prantsusmaale, andes ka võimaluse neid kommenteerida, ja Prantsusmaa esitaski oma kommentaarid 8. mai 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile esitas kõnealuse teemaga seotud märkusi mitu huvitatud kolmandat isikut. Komisjon edastas need Prantsusmaale, andes ka võimaluse neid kommenteerida, ja Prantsusmaa esitaski oma kommentaarid 8. mai 2008. aasta kirjas.

| (6) | Prantsusmaa esitas komisjonile täiendavat teavet 31. oktoobri 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa esitas komisjonile täiendavat teavet 31. oktoobri 2008. aasta kirjas.

| (7) | Teatavad huvitatud kolmandad isikud esitasid komisjonile täiendavat teavet 2009. aasta veebruarikuu jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Teatavad huvitatud kolmandad isikud esitasid komisjonile täiendavat teavet 2009. aasta veebruarikuu jooksul.

| (8) | 2. juunil 2009 toimus komisjoni talituste ja Prantsuse asutuste vaheline kohtumine, mille tulemusel viimased kohustusid analüüsima teates osutatud abikavadesse teatavate muudatuste tegemise võimalust ning edastama oma analüüsi tulemused võimalikult kiiresti komisjoni talitustele. |
| --- | --- |

(8)

2. juunil 2009 toimus komisjoni talituste ja Prantsuse asutuste vaheline kohtumine, mille tulemusel viimased kohustusid analüüsima teates osutatud abikavadesse teatavate muudatuste tegemise võimalust ning edastama oma analüüsi tulemused võimalikult kiiresti komisjoni talitustele.

| (9) | 22. septembri 2009. aasta kirjas andis komisjon Prantsusmaale analüüsi tulemuste esitamiseks aega 20 tööpäeva. |
| --- | --- |

(9)

22. septembri 2009. aasta kirjas andis komisjon Prantsusmaale analüüsi tulemuste esitamiseks aega 20 tööpäeva.

| (10) | 3. novembri 2009. aasta kirjas taotlesid Prantsuse asutused ametliku uurimismenetluse peatamist kuni 1. aprillini 2010. |
| --- | --- |

(10)

3. novembri 2009. aasta kirjas taotlesid Prantsuse asutused ametliku uurimismenetluse peatamist kuni 1. aprillini 2010.

| (11) | 17. novembril 2009 andis komisjon nõusoleku ametliku uurimismenetluse peatamiseks kuni 1. aprillini 2010, kohaldades parimate tavade juhendit riigiabi kontrollimenetluste teostamiseks, (5) et võimaldada Prantsusmaal oma seaduseelnõu kohandada ja korraldada vajalikud konsultatsioonid. |
| --- | --- |

(11)

17. novembril 2009 andis komisjon nõusoleku ametliku uurimismenetluse peatamiseks kuni 1. aprillini 2010, kohaldades parimate tavade juhendit riigiabi kontrollimenetluste teostamiseks, (5) et võimaldada Prantsusmaal oma seaduseelnõu kohandada ja korraldada vajalikud konsultatsioonid.

| (12) | 26. aprilli 2010. aasta kirjas teatasid Prantsuse asutused komisjonile, et muudetud abikava eelnõu saadetakse 17. mail 2010. |
| --- | --- |

(12)

26. aprilli 2010. aasta kirjas teatasid Prantsuse asutused komisjonile, et muudetud abikava eelnõu saadetakse 17. mail 2010.

| (13) | 27. mai 2010. aasta kirjas esitasid Prantsuse asutused komisjonile teavet, kuid teates osutatud abikavasid muuta neil plaanis ei olnud. |
| --- | --- |

(13)

27. mai 2010. aasta kirjas esitasid Prantsuse asutused komisjonile teavet, kuid teates osutatud abikavasid muuta neil plaanis ei olnud.

II.   ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (14) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus tulenes kahest maksusättest: |
| --- | --- |

(14)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus tulenes kahest maksusättest:

| (15) | Esimese teatatud meetme puhul on tegemist nii ettevõtte tulumaksust (üldise maksuseadustiku uus artikkel 207-2) kui ka territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamisega (6) (üldise maksuseadustiku artikkel 1461-1) teatavate „solidaarsusel ja vastutusel põhinevate” ravikindlustuslepingute haldamise korral. Kõnealustest meetmetest saaksid kasu kõik selliseid lepinguid pakkuvad organisatsioonid: vastastikuse kindlustamise seadustikuga reguleeritavad vastastikused kindlustusandjad ja nende liidud, sotsiaalkindlustusseadustiku IX raamatu III jaotisega või maaelu seadustiku VII raamatuga reguleeritavad kindlustusasutused, samuti aga kõik kindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusettevõtjad. |
| --- | --- |

(15)

Esimese teatatud meetme puhul on tegemist nii ettevõtte tulumaksust (üldise maksuseadustiku uus artikkel 207-2) kui ka territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamisega (6) (üldise maksuseadustiku artikkel 1461-1) teatavate „solidaarsusel ja vastutusel põhinevate” ravikindlustuslepingute haldamise korral. Kõnealustest meetmetest saaksid kasu kõik selliseid lepinguid pakkuvad organisatsioonid: vastastikuse kindlustamise seadustikuga reguleeritavad vastastikused kindlustusandjad ja nende liidud, sotsiaalkindlustusseadustiku IX raamatu III jaotisega või maaelu seadustiku VII raamatuga reguleeritavad kindlustusasutused, samuti aga kõik kindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusettevõtjad.

| (16) | Meetme peamiseks eesmärgiks on laiendada seda tüüpi lepingute väljatöötamise kaudu Prantsusmaa elanike täiendavat tervisekindlustuskaitset. Selline meede täiendaks sama tüüpi lepingute suhtes kohaldatavat kindlustuslepingute maksuvabastust, mida komisjon lubas 2. juuni 2004. aasta otsusega (7) ja 29. oktoobri 2010. aasta otsusega (8). |
| --- | --- |

(16)

Meetme peamiseks eesmärgiks on laiendada seda tüüpi lepingute väljatöötamise kaudu Prantsusmaa elanike täiendavat tervisekindlustuskaitset. Selline meede täiendaks sama tüüpi lepingute suhtes kohaldatavat kindlustuslepingute maksuvabastust, mida komisjon lubas 2. juuni 2004. aasta otsusega (7) ja 29. oktoobri 2010. aasta otsusega (8).

| (17) | Ravikindlustuslepingud, mille suhtes kõnealune maksuvabastus kehtib, võeti Prantsusmaal kasutusele 2001. aastal (9). Tegemist on kohustuslikke kollektiivseid toiminguid käsitlevate lepingutega, samuti aga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevate lepingutega. |
| --- | --- |

(17)

Ravikindlustuslepingud, mille suhtes kõnealune maksuvabastus kehtib, võeti Prantsusmaal kasutusele 2001. aastal (9). Tegemist on kohustuslikke kollektiivseid toiminguid käsitlevate lepingutega, samuti aga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevate lepingutega.

| (18) | Et lepingud oleksid abikõlblikud, peavad nende puhul täidetud olema ennekõike järgmised tingimused:






  — | vabatahtlike lepingute sõlmimiseks ei tohi kindlustusandja nõuda mingit meditsiinilist teavet kindlustatu kohta; |
| --- | --- | --- |

(18)

Et lepingud oleksid abikõlblikud, peavad nende puhul täidetud olema ennekõike järgmised tingimused:

—

vabatahtlike lepingute sõlmimiseks ei tohi kindlustusandja nõuda mingit meditsiinilist teavet kindlustatu kohta;

| — | kindlustusmaksete või -preemiate summat ei määrata kindlaks tulenevalt kindlustatu tervislikust seisundist; |
| --- | --- |

—

kindlustusmaksete või -preemiate summat ei määrata kindlaks tulenevalt kindlustatu tervislikust seisundist;

| — | antavad tagatised peavad hõlmama ennetamisega ning raviarsti konsultatsioonidega ja tema määratud raviga seotud teenuseid; |
| --- | --- |

—

antavad tagatised peavad hõlmama ennetamisega ning raviarsti konsultatsioonidega ja tema määratud raviga seotud teenuseid;

| — | antavad tagatised ei pea hõlmama ravikulusid, mille kindlustatu on osaliselt katnud kas seetõttu, et need ületavad teatavate ravitoimingute või konsultatsioonide kehtiva hinnataseme, või seetõttu, et tal ei ole konkreetset raviarsti. |
| --- | --- |

—

antavad tagatised ei pea hõlmama ravikulusid, mille kindlustatu on osaliselt katnud kas seetõttu, et need ületavad teatavate ravitoimingute või konsultatsioonide kehtiva hinnataseme, või seetõttu, et tal ei ole konkreetset raviarsti.

| (19) | Lisaks peab soodustuste saamiseks solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaal kindlustusandja ravikindlustuslepingute portfellis ületama teatava künnise. Kõnealused künnised on vastavalt lepingu iseloomule erinevad:






  — | vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevad lepingud:
  Need peavad hõlmama 150 000 isikut või peab nende (määrusega kehtestatav) minimaalne osakaal olema 80–90 % kõigist kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (10). |
| --- | --- | --- |

(19)

Lisaks peab soodustuste saamiseks solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaal kindlustusandja ravikindlustuslepingute portfellis ületama teatava künnise. Kõnealused künnised on vastavalt lepingu iseloomule erinevad:

—

vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevad lepingud:

Need peavad hõlmama 150 000 isikut või peab nende (määrusega kehtestatav) minimaalne osakaal olema 80–90 % kõigist kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (10).

| — | kohustuslikke kollektiivseid toiminguid käsitlevad lepingud:
  Need peavad hõlmama 120 000 isikut või peab nende (määrusega kehtestatav) minimaalne osakaal olema 90–95 % kõigist kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (11). |
| --- | --- |

—

kohustuslikke kollektiivseid toiminguid käsitlevad lepingud:

Need peavad hõlmama 120 000 isikut või peab nende (määrusega kehtestatav) minimaalne osakaal olema 90–95 % kõigist kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (11).

| (20) | Samuti peab kindlustusandja puhul toetuse saamiseks olema täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  — | hinnakirja kohandamine või kindlustusmaksete tasumine vastavalt kindlustusvõtjate või osalevate liikmete sotsiaalsele seisundile; |
| --- | --- | --- |

(20)

Samuti peab kindlustusandja puhul toetuse saamiseks olema täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

—

hinnakirja kohandamine või kindlustusmaksete tasumine vastavalt kindlustusvõtjate või osalevate liikmete sotsiaalsele seisundile;

| — | osalevad liikmed ja kindlustusvõtjad, kes saavad täiendava ravikindlustuse ostmisel toetust, (12) moodustavad vähemalt 3–6 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (13); |
| --- | --- |

—

osalevad liikmed ja kindlustusvõtjad, kes saavad täiendava ravikindlustuse ostmisel toetust, (12) moodustavad vähemalt 3–6 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (13);

| — | vähemalt kuuekümne viie aastased isikud moodustavad vähemalt 15–20 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (14); |
| --- | --- |

—

vähemalt kuuekümne viie aastased isikud moodustavad vähemalt 15–20 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (14);

| — | alla kahekümne viie aastased isikud moodusavad vähemalt 28–35 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (15). |
| --- | --- |

—

alla kahekümne viie aastased isikud moodusavad vähemalt 28–35 % kindlustusandjaga vabatahtlikke individuaalseid ja kollektiivseid toiminguid käsitlevaid lepinguid sõlminud kindlustusvõtjatest või osalevatest liikmetest (15).

| (21) | Prantsuse asutuste väitel eeldavad nimetatud kriteeriumid süsteemis hindade või vanuse alusel vastastikuse kindlustamise juurutamist ja tegeliku solidaarsuse miinimumtaseme kehtestamist. Kriteeriumide eesmärgiks on soodustada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute levikut ja kogu elanikkonnale kindlustuskaitse tagamist eelkõige selle kaudu, et kindlustatute hulka pääseb märkimisväärne osa noori ja ka vanemaid inimesi, kuna just nendesse kategooriatesse kuuluvatel isikutel on kõige keerulisem saada (täiendavat) ravikindlustust, seda kas madalate sissetulekute tõttu (noored) või nendega seotud potentsiaalse kulu tõttu (vanemad inimesed). |
| --- | --- |

(21)

Prantsuse asutuste väitel eeldavad nimetatud kriteeriumid süsteemis hindade või vanuse alusel vastastikuse kindlustamise juurutamist ja tegeliku solidaarsuse miinimumtaseme kehtestamist. Kriteeriumide eesmärgiks on soodustada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute levikut ja kogu elanikkonnale kindlustuskaitse tagamist eelkõige selle kaudu, et kindlustatute hulka pääseb märkimisväärne osa noori ja ka vanemaid inimesi, kuna just nendesse kategooriatesse kuuluvatel isikutel on kõige keerulisem saada (täiendavat) ravikindlustust, seda kas madalate sissetulekute tõttu (noored) või nendega seotud potentsiaalse kulu tõttu (vanemad inimesed).

| (22) | Lisaks eeldab süsteem, et nimetatud kriteeriume hinnatakse kontsernide tasandil, võttes arvesse nende Prantsusmaal toimunud maksustatavat majandustegevust. Selle sätte eesmärk on vältida süsteemist kõrvalehoidmist või olukordi, kus seda tüüpi riskid koonduvad üksikutesse ad hoc struktuuridesse, mis oleks vastuolus vastastikuse kindlustamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks eeldab süsteem, et nimetatud kriteeriume hinnatakse kontsernide tasandil, võttes arvesse nende Prantsusmaal toimunud maksustatavat majandustegevust. Selle sätte eesmärk on vältida süsteemist kõrvalehoidmist või olukordi, kus seda tüüpi riskid koonduvad üksikutesse ad hoc struktuuridesse, mis oleks vastuolus vastastikuse kindlustamise eesmärgiga.

| (23) | Prantsuse asutuste arvates oleks kõigi nimetatud tingimuste eesmärgiks innustada kindlustusandjaid soodustama kõnealuste lepingute levikut, osalema üleüldise põhi- ja täiendava kindlustuskaitse rakendamises ning pakkuma mõõduka hinnaga täiendavat ravikindlustust kogu elanikkonnale. Ennekõike on sihtrühmaks isikud, kes ei saa tervisliku seisundi või maksevõime tõttu endale lubada individuaalset kindlustuskaitset. |
| --- | --- |

(23)

Prantsuse asutuste arvates oleks kõigi nimetatud tingimuste eesmärgiks innustada kindlustusandjaid soodustama kõnealuste lepingute levikut, osalema üleüldise põhi- ja täiendava kindlustuskaitse rakendamises ning pakkuma mõõduka hinnaga täiendavat ravikindlustust kogu elanikkonnale. Ennekõike on sihtrühmaks isikud, kes ei saa tervisliku seisundi või maksevõime tõttu endale lubada individuaalset kindlustuskaitset.

| (24) | Kõnealuse maksumeetme jõustumine, mis pidi ettevõtte tulumaksuvabastusega seoses toimuma 1. jaanuaril 2008 ja territoriaalse ettevõtlusmaksuga seoses 2010. majandusaasta jooksul, on edasi lükatud vastavalt 1. jaanuariks 2012 ja majandusaastaks 2013, lootuses, et komisjon kiidab asjakohased meetmed selleks ajaks heaks. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealuse maksumeetme jõustumine, mis pidi ettevõtte tulumaksuvabastusega seoses toimuma 1. jaanuaril 2008 ja territoriaalse ettevõtlusmaksuga seoses 2010. majandusaasta jooksul, on edasi lükatud vastavalt 1. jaanuariks 2012 ja majandusaastaks 2013, lootuses, et komisjon kiidab asjakohased meetmed selleks ajaks heaks.

| (25) | Kõnealuse maksumeetme eesmärgiks on võimaldada kindlustusandjatel saada teatavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute puhul tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust (üldise maksuseadustiku artikkel 39d GD) suuremas ulatuses, kui sellise reserviga seoses on ette nähtud üldkehtivas õiguses (üldise maksuseadustiku artikkel 39d GB). |
| --- | --- |

(25)

Kõnealuse maksumeetme eesmärgiks on võimaldada kindlustusandjatel saada teatavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute puhul tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust (üldise maksuseadustiku artikkel 39d GD) suuremas ulatuses, kui sellise reserviga seoses on ette nähtud üldkehtivas õiguses (üldise maksuseadustiku artikkel 39d GB).

| (26) | Tasanduseraldis (16) on ette nähtud kindlustusseltside raamatupidamist ja usaldusväärsust reguleerivates eeskirjades. Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruandeid ja konsolideeritud aruandeid käsitleva direktiivi 91/674/EMÜ (17) artiklis 30 määratletakse tasanduseraldist järgmiselt: „tasendusreserv hõlmab mis tahes summa, mis on kooskõlas seadusest tulenevate või haldusnõuetega kõrvale pandud, et vähendada kahjusuhte kõikumist tulevastel aastatel või katta erilist riski”. |
| --- | --- |

(26)

Tasanduseraldis (16) on ette nähtud kindlustusseltside raamatupidamist ja usaldusväärsust reguleerivates eeskirjades. Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruandeid ja konsolideeritud aruandeid käsitleva direktiivi 91/674/EMÜ (17) artiklis 30 määratletakse tasanduseraldist järgmiselt: „tasendusreserv hõlmab mis tahes summa, mis on kooskõlas seadusest tulenevate või haldusnõuetega kõrvale pandud, et vähendada kahjusuhte kõikumist tulevastel aastatel või katta erilist riski”.

| (27) | Käesoleval juhul on tasanduseraldise eesmärgiks tulla toime surma- või kehavigastuste (võimetus ja invaliidsus) ohuga seotud kahjusuhte kõikumisega. Tulemuste kõikumine (aastate lõikes) tuleneb sõlmitud kindlustuslepingutes ette nähtud tagatiste tegelikust rakendamisest võrdluses tagatiskohustuste rakendamise prognoosidega, mis kinnitati kindlustuspreemiate hinnakirja väljatöötamise ajal. Reserv võimaldab tasandada asjakohaste tehingutega seotud tehnilisi tulemeid, et katta tulevikus võimalikuks osutuvat kahjusuhte olulist kõikumist. |
| --- | --- |

(27)

Käesoleval juhul on tasanduseraldise eesmärgiks tulla toime surma- või kehavigastuste (võimetus ja invaliidsus) ohuga seotud kahjusuhte kõikumisega. Tulemuste kõikumine (aastate lõikes) tuleneb sõlmitud kindlustuslepingutes ette nähtud tagatiste tegelikust rakendamisest võrdluses tagatiskohustuste rakendamise prognoosidega, mis kinnitati kindlustuspreemiate hinnakirja väljatöötamise ajal. Reserv võimaldab tasandada asjakohaste tehingutega seotud tehnilisi tulemeid, et katta tulevikus võimalikuks osutuvat kahjusuhte olulist kõikumist.

| (28) | Prantsuse asutuste väitel aitab artiklis 39d GD osutatud uus reserv saavutada üldeesmärki, milleks on arendada ja parandada kindlustusseltside pakkumist nn „valikumenetluse” raames pakutavate kindlustustagatiste valdkonnas. See puudutab kollektiivseid lisatagatisi, mis tulenevad üht või mitut kutseala hõlmavatest kollektiivlepingutest, ettevõtte tasandil sõlmitud lepingutest või tööandjate otsustest, mille kohaselt kindlustusandja valivad sotsiaalpartnerid („valikumenetlus”). Valituks osutumine toob kindlustusandjale kaasa kohustuse täita sotsiaalpartnerite läbirääkimiste tulemusel kinnitatud lepingutingimusi (18) (sealhulgas hindade kohandamisega seotud klausleid). Valik jääb jõusse maksimaalselt viieks aastaks, pärast mida tuleb valik läbi vaadata. Kutseharu tasandil sotsiaalpartnerite kokkuleppel sõlmitud valikuklausliga lepingud kinnitatakse alati sotsiaalkindlustuse eest vastutava ministri laiendamismääruses. Seega kohaldatakse neid kõigi asjakohase kutseharu töötajate, endiste töötajate ja nende ülalpeetavate suhtes (olenemata nende tervislikust seisundist ja vanusest), ning tööandjad on kohustatud lepingutega ühinema ja tegema koostööd valituks osutunud kindlustusandjaga (19). |
| --- | --- |

(28)

Prantsuse asutuste väitel aitab artiklis 39d GD osutatud uus reserv saavutada üldeesmärki, milleks on arendada ja parandada kindlustusseltside pakkumist nn „valikumenetluse” raames pakutavate kindlustustagatiste valdkonnas. See puudutab kollektiivseid lisatagatisi, mis tulenevad üht või mitut kutseala hõlmavatest kollektiivlepingutest, ettevõtte tasandil sõlmitud lepingutest või tööandjate otsustest, mille kohaselt kindlustusandja valivad sotsiaalpartnerid („valikumenetlus”). Valituks osutumine toob kindlustusandjale kaasa kohustuse täita sotsiaalpartnerite läbirääkimiste tulemusel kinnitatud lepingutingimusi (18) (sealhulgas hindade kohandamisega seotud klausleid). Valik jääb jõusse maksimaalselt viieks aastaks, pärast mida tuleb valik läbi vaadata. Kutseharu tasandil sotsiaalpartnerite kokkuleppel sõlmitud valikuklausliga lepingud kinnitatakse alati sotsiaalkindlustuse eest vastutava ministri laiendamismääruses. Seega kohaldatakse neid kõigi asjakohase kutseharu töötajate, endiste töötajate ja nende ülalpeetavate suhtes (olenemata nende tervislikust seisundist ja vanusest), ning tööandjad on kohustatud lepingutega ühinema ja tegema koostööd valituks osutunud kindlustusandjaga (19).

| (29) | Prantsuse asutuste väitel võimaldab valikumenetlus saada valituks osutunud kindlustusandjalt soodsama kindlustusmaksete ja tagatiste suhte ning pakkuda ühe majandussektori kõigile töötajatele samu tagatisi olenemata ettevõtte suurusest. Samuti kaasneb menetlusega riskide vastastikuse kindlustamise korralduse ja asjakohase kindlustusandja valiku korrapärane läbivaatamine. |
| --- | --- |

(29)

Prantsuse asutuste väitel võimaldab valikumenetlus saada valituks osutunud kindlustusandjalt soodsama kindlustusmaksete ja tagatiste suhte ning pakkuda ühe majandussektori kõigile töötajatele samu tagatisi olenemata ettevõtte suurusest. Samuti kaasneb menetlusega riskide vastastikuse kindlustamise korralduse ja asjakohase kindlustusandja valiku korrapärane läbivaatamine.

| (30) | Samuti võimaldaks kõnealune meede üksiktarbija huvides hindu paremini kontrollida ja tõsta selliste teenuste kvaliteeti, mida pakutakse tõsiste riskide puhul, nagu näiteks invaliidsus, võimetus või surm, mis avaldavad kindlustatule või tema perekonnale olulist sotsiaalset ja rahalist mõju (täiendavad kulutused, sissetulekute vähenemine, tõrjutus jms). |
| --- | --- |

(30)

Samuti võimaldaks kõnealune meede üksiktarbija huvides hindu paremini kontrollida ja tõsta selliste teenuste kvaliteeti, mida pakutakse tõsiste riskide puhul, nagu näiteks invaliidsus, võimetus või surm, mis avaldavad kindlustatule või tema perekonnale olulist sotsiaalset ja rahalist mõju (täiendavad kulutused, sissetulekute vähenemine, tõrjutus jms).

| (31) | Täpsemalt on valikumenetluse raames surma, invaliidsuse ja võimetuse korral pakutavate tagatiste tarvis reservi kogumise eesmärgiks võimaldada valituks osutunud kindlustusandjatele järgmist:






  — | katta algselt ettenähtud keskmisega võrreldes tekkivat puudujääki, mis võib seda tüüpi lepingute puhul tuleneda kahjusuhte kõikumisest (summad ja arvud) või riski muutumisest (muutused andmetes, mille alusel on koostatud algne hinnakiri); |
| --- | --- | --- |

(31)

Täpsemalt on valikumenetluse raames surma, invaliidsuse ja võimetuse korral pakutavate tagatiste tarvis reservi kogumise eesmärgiks võimaldada valituks osutunud kindlustusandjatele järgmist:

—

katta algselt ettenähtud keskmisega võrreldes tekkivat puudujääki, mis võib seda tüüpi lepingute puhul tuleneda kahjusuhte kõikumisest (summad ja arvud) või riski muutumisest (muutused andmetes, mille alusel on koostatud algne hinnakiri);

| — | kõnealuseid teenuseid pakkuvate kindlustusandjate omavahendite ja solventsusmarginaali parandamine reservi moodustamise kaudu. |
| --- | --- |

—

kõnealuseid teenuseid pakkuvate kindlustusandjate omavahendite ja solventsusmarginaali parandamine reservi moodustamise kaudu.

| (32) | Praktikas on lubatud reservi aastamakse maha arvata asjakohaste tehingutega seotud tehnilise kasumi ulatuses (20). Reservi kogusumma ei või olla suurem kui 130 % majandusaasta jooksul toimunud tehingutega seotud kindlustusmaksete kogusummast. Reservi kasutatakse majandusaasta negatiivse tehnilise tulemi hüvitamiseks aastamaksete tasumise ajalises järjestuses. |
| --- | --- |

(32)

Praktikas on lubatud reservi aastamakse maha arvata asjakohaste tehingutega seotud tehnilise kasumi ulatuses (20). Reservi kogusumma ei või olla suurem kui 130 % majandusaasta jooksul toimunud tehingutega seotud kindlustusmaksete kogusummast. Reservi kasutatakse majandusaasta negatiivse tehnilise tulemi hüvitamiseks aastamaksete tasumise ajalises järjestuses.

| (33) | Kümne aasta jooksul kasutamata jäänud aastamaksed kantakse üle maksuvabastusega erireservi. Kõnealuse erireservi summa ei või olla suurem kui 70 % majandusaasta jooksul toimunud tehingutega seotud kindlustusmaksete kogusummast. Maksete ülejääk arvatakse maksustatava kasumi hulka 10 aastat pärast nende kajastamist raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

(33)

Kümne aasta jooksul kasutamata jäänud aastamaksed kantakse üle maksuvabastusega erireservi. Kõnealuse erireservi summa ei või olla suurem kui 70 % majandusaasta jooksul toimunud tehingutega seotud kindlustusmaksete kogusummast. Maksete ülejääk arvatakse maksustatava kasumi hulka 10 aastat pärast nende kajastamist raamatupidamisarvestuses.

| (34) | Kehtiva maksustamiskorra kohaselt võivad kindlustus- ja edasikindlustusettevõtjad (artikkel 39d GB) praegu maksuvabalt moodustada surma-, võimetus- ja invaliidsusriskidega seotud grupikindlustuslepingutega seonduva tasanduseraldise järgmistes piirides:






  — | eraldise aastane suurus ei või olla suurem kui 75 % asjakohaste lepingutega seotud tehnilisest kasumist; |
| --- | --- | --- |

(34)

Kehtiva maksustamiskorra kohaselt võivad kindlustus- ja edasikindlustusettevõtjad (artikkel 39d GB) praegu maksuvabalt moodustada surma-, võimetus- ja invaliidsusriskidega seotud grupikindlustuslepingutega seonduva tasanduseraldise järgmistes piirides:

—

eraldise aastane suurus ei või olla suurem kui 75 % asjakohaste lepingutega seotud tehnilisest kasumist;

| — | eraldise kogusumma peab majandusaasta jooksul sõlmitud asjakohaste lepingute alusel tehtud kindlustusmaksete summaga võrreldes jääma olenevalt kindlustatute arvust vahemikku 23–100 %. |
| --- | --- |

—

eraldise kogusumma peab majandusaasta jooksul sõlmitud asjakohaste lepingute alusel tehtud kindlustusmaksete summaga võrreldes jääma olenevalt kindlustatute arvust vahemikku 23–100 %.

Eraldist kasutatakse majandusaasta negatiivse tehnilise tulemi hüvitamiseks aastamaksete tasumise ajalises järjestuses. Kümne aasta jooksul kasutamata jäänud aastamaksed kantakse raamatupidamisarvestusse maksustatava tuluna.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (35) | 13. novembri 2007. aasta otsuses, millega algatati ametlik uurimismenetlus, väljendas komisjon kahtlusi seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamisega kahe kõnealuse maksumeetme puhul (21). |
| --- | --- |

(35)

13. novembri 2007. aasta otsuses, millega algatati ametlik uurimismenetlus, väljendas komisjon kahtlusi seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamisega kahe kõnealuse maksumeetme puhul (21).

| (36) | Seoses esimese meetmega (ettevõtte tulumaksust ja territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamine solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute haldamise korral) leidis komisjon, et Prantsusmaa ei ole tõendanud, et eelis kandub täies ulatuses üle tarbijateni. |
| --- | --- |

(36)

Seoses esimese meetmega (ettevõtte tulumaksust ja territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamine solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute haldamise korral) leidis komisjon, et Prantsusmaa ei ole tõendanud, et eelis kandub täies ulatuses üle tarbijateni.

| (37) | Samuti tõstatas komisjon küsimuse, kas täidetakse toote päritolul põhineva mittediskrimineerimise nõuet, kuna kehtestatud on künnised, mis on seotud solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute arvuga (120 000/150 000 lepingut) või osakaaluga (80/90 %) asjaomaste kindlustusandjate ravikindlustuslepingute portfellis. |
| --- | --- |

(37)

Samuti tõstatas komisjon küsimuse, kas täidetakse toote päritolul põhineva mittediskrimineerimise nõuet, kuna kehtestatud on künnised, mis on seotud solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute arvuga (120 000/150 000 lepingut) või osakaaluga (80/90 %) asjaomaste kindlustusandjate ravikindlustuslepingute portfellis.

| (38) | Seoses teise meetmega (tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus) oli komisjon arvamusel, et ükski kolmest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamise tingimusest ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

(38)

Seoses teise meetmega (tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus) oli komisjon arvamusel, et ükski kolmest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamise tingimusest ei olnud täidetud.

| (39) | Esiteks tundus komisjonile, et meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täiel määral tõendatud, kui vaadelda küsimust kindlustuslepingu sõlmimise hetkel, see tähendab enne kõnealuste tõsiste asjaolude ilmnemist. |
| --- | --- |

(39)

Esiteks tundus komisjonile, et meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täiel määral tõendatud, kui vaadelda küsimust kindlustuslepingu sõlmimise hetkel, see tähendab enne kõnealuste tõsiste asjaolude ilmnemist.

| (40) | Teiseks tundus toetuse täies ulatuses ülekandumine tarbijale/kindlustatule veelgi hüpoteetilisem ja juhuslikum kui esimese meetme puhul. Lisaks tundus, et eelise ülekandumine võib kasulik olla ka tööandjatele, kuna ka nemad osalevad lepingu rahastamises. |
| --- | --- |

(40)

Teiseks tundus toetuse täies ulatuses ülekandumine tarbijale/kindlustatule veelgi hüpoteetilisem ja juhuslikum kui esimese meetme puhul. Lisaks tundus, et eelise ülekandumine võib kasulik olla ka tööandjatele, kuna ka nemad osalevad lepingu rahastamises.

| (41) | Kolmandaks tundus, et kuna valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turg koondus suurel määral kindlustusasutuste kätte, siis võinuks see kaasa tuua de facto diskrimineerimise kindlustusasutuste kasuks. |
| --- | --- |

(41)

Kolmandaks tundus, et kuna valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turg koondus suurel määral kindlustusasutuste kätte, siis võinuks see kaasa tuua de facto diskrimineerimise kindlustusasutuste kasuks.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (42) | Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist saatsid oma märkused Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir) ning üks anonüümseks jääda soovinud kolmas isik. |
| --- | --- |

(42)

Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist saatsid oma märkused Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers, Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir) ning üks anonüümseks jääda soovinud kolmas isik.

| (43) | Enamik huvitatud isikuid peab mõlemat kõnealust meedet positiivseks ja nende märkused kattuvad suures osas Prantsuse asutuste esitatud argumentidega. Nad rõhutavad, et täiendava ravikindlustuse turul valitseb tugev konkurents ning et turu likviidsus on suurepärane. Samuti rõhutavad nad, et kõnealuste meetmetega seotud kindlustuskaitse aitab sotsiaalkindlustussüsteemi puudusi korvata. Pakkudes maksustiimuleid, mis on kõigile täiendava ravikindlustuse sektoris tegutsevatele kindlustusandjatele kergesti kättesaadavad, loovad Prantsuse asutused tingimused, mille abil saab riskiprofiili või solventsuse seisukohast vähe huvi pakkuvate isikute segmendi muuta majanduslikult uutmoodi atraktiivseks segmendiks. |
| --- | --- |

(43)

Enamik huvitatud isikuid peab mõlemat kõnealust meedet positiivseks ja nende märkused kattuvad suures osas Prantsuse asutuste esitatud argumentidega. Nad rõhutavad, et täiendava ravikindlustuse turul valitseb tugev konkurents ning et turu likviidsus on suurepärane. Samuti rõhutavad nad, et kõnealuste meetmetega seotud kindlustuskaitse aitab sotsiaalkindlustussüsteemi puudusi korvata. Pakkudes maksustiimuleid, mis on kõigile täiendava ravikindlustuse sektoris tegutsevatele kindlustusandjatele kergesti kättesaadavad, loovad Prantsuse asutused tingimused, mille abil saab riskiprofiili või solventsuse seisukohast vähe huvi pakkuvate isikute segmendi muuta majanduslikult uutmoodi atraktiivseks segmendiks.

| (44) | Seoses esimese meetmega (solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute maksuvabastus) väljendas FFSA siiski muret selle üle, et kehtestatud on liiga kõrged künnised, mis on selge eelis turul juba praegu tugevasti esindatud ettevõtjatele. Ehkki FFSA mõistab, et künnis aitab põhimõtteliselt vältida liiga raskesti hallatavaid olukordi, leiab ta siiski, et künnise tase ei tohi mingil juhul olla nii kõrge, et see takistab abi andmist. Samuti leiab FFSA, et hõlmatud elanikkonna struktuuriga seotud kriteeriumide tõttu (alla 25-aastaste, pensionäride jt osakaal) valitakse toetusesaajad ilma, et see oleks sõnastatud eesmärki silmas pidades põhjendatud. Kõnealused kriteeriumid soosivad selliseid vastastikuseid kindlustusandjaid, mille teenuste kasutamine on seatud sõltuvusse staatuse või kutsealaga seotud kriteeriumidest, ning kõigile avatud vastastikused kindlustusandjad jäävad nõrgemale positsioonile. Samuti võivad kõnealused kriteeriumid põhjustada kindlustatute erinevat kohtlemist. |
| --- | --- |

(44)

Seoses esimese meetmega (solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute maksuvabastus) väljendas FFSA siiski muret selle üle, et kehtestatud on liiga kõrged künnised, mis on selge eelis turul juba praegu tugevasti esindatud ettevõtjatele. Ehkki FFSA mõistab, et künnis aitab põhimõtteliselt vältida liiga raskesti hallatavaid olukordi, leiab ta siiski, et künnise tase ei tohi mingil juhul olla nii kõrge, et see takistab abi andmist. Samuti leiab FFSA, et hõlmatud elanikkonna struktuuriga seotud kriteeriumide tõttu (alla 25-aastaste, pensionäride jt osakaal) valitakse toetusesaajad ilma, et see oleks sõnastatud eesmärki silmas pidades põhjendatud. Kõnealused kriteeriumid soosivad selliseid vastastikuseid kindlustusandjaid, mille teenuste kasutamine on seatud sõltuvusse staatuse või kutsealaga seotud kriteeriumidest, ning kõigile avatud vastastikused kindlustusandjad jäävad nõrgemale positsioonile. Samuti võivad kõnealused kriteeriumid põhjustada kindlustatute erinevat kohtlemist.

| (45) | CTIP omalt poolt täpsustas, et kindlustusandjate pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks on vaja teha olulisi investeeringuid, mida peab saama jaotada piisavalt suurte kindlustatuterühmade peale. Nimetatud eesmärk seletab künniste vajalikkust. |
| --- | --- |

(45)

CTIP omalt poolt täpsustas, et kindlustusandjate pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks on vaja teha olulisi investeeringuid, mida peab saama jaotada piisavalt suurte kindlustatuterühmade peale. Nimetatud eesmärk seletab künniste vajalikkust.

| (46) | Samuti viitab CTIP Euroopa Liidu kindlustusettevõtjate kohustusele kehtestada solventsusmarginaal. Kui toetus oleks tehniliselt kasulik üksnes kindlustatutele, siis ei saaks solventsuse nõuet täita. Seega oleks normaalne, kui vähemalt osa eelisest aitaks kas täielikult või osaliselt katta solventsuse nõude iga-aastast kasvu. |
| --- | --- |

(46)

Samuti viitab CTIP Euroopa Liidu kindlustusettevõtjate kohustusele kehtestada solventsusmarginaal. Kui toetus oleks tehniliselt kasulik üksnes kindlustatutele, siis ei saaks solventsuse nõuet täita. Seega oleks normaalne, kui vähemalt osa eelisest aitaks kas täielikult või osaliselt katta solventsuse nõude iga-aastast kasvu.

| (47) | Peale selle täpsustab CTIP, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei kohaldata lepingulistel suhetel põhinevate valdkondlike kindlustusskeemide suhtes nende iseloomu ja eesmärgi tõttu Euroopa Liidu konkurentsieeskirju (22). Lisaks ei saa selliste kindlustusskeemide puhul kohaldada ettevõtlusmaksu, kuna tegemist on kindlustuskaitsega, mille eesmärk on korvata sotsiaalkindlustussüsteemi puudusi ning mis põhinevad kollektiivlepingutel. |
| --- | --- |

(47)

Peale selle täpsustab CTIP, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei kohaldata lepingulistel suhetel põhinevate valdkondlike kindlustusskeemide suhtes nende iseloomu ja eesmärgi tõttu Euroopa Liidu konkurentsieeskirju (22). Lisaks ei saa selliste kindlustusskeemide puhul kohaldada ettevõtlusmaksu, kuna tegemist on kindlustuskaitsega, mille eesmärk on korvata sotsiaalkindlustussüsteemi puudusi ning mis põhinevad kollektiivlepingutel.

| (48) | FNMF tuletab meelde esimese meetme kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Ühelt poolt on abi eesmärgiks hõlbustada sellise täiendava ravikindlustuse arendamist, mille puhul peetaks kinni solidaarsuse ja vastutuse põhimõtetest tingimustel, mis ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks on likvideerida turu puudus, mille tulemusel toimub elanikkonnarühmade segmenteerumine, kuna turg ei võimalda tõhusalt tagada selliste elanikkonnarühmade heaolu, kelle teenindamine ei ole majanduslikult tasuv. Teiselt poolt on abi vajalik ja proportsionaalne, kuna varem rakendatud meetmed ei ole võimaldanud soovitud eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

(48)

FNMF tuletab meelde esimese meetme kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Ühelt poolt on abi eesmärgiks hõlbustada sellise täiendava ravikindlustuse arendamist, mille puhul peetaks kinni solidaarsuse ja vastutuse põhimõtetest tingimustel, mis ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Meetme eesmärgiks on likvideerida turu puudus, mille tulemusel toimub elanikkonnarühmade segmenteerumine, kuna turg ei võimalda tõhusalt tagada selliste elanikkonnarühmade heaolu, kelle teenindamine ei ole majanduslikult tasuv. Teiselt poolt on abi vajalik ja proportsionaalne, kuna varem rakendatud meetmed ei ole võimaldanud soovitud eesmärki saavutada.

| (49) | Anonüümseks jääda soovinud kolmas isik rõhutas, et Prantsuse riigil napib teadmisi ja statistilisi andmeid täiendava ravikindlustuse turul tegutsevate ettevõtjate majandusliku ja finantsolukorra kohta. Seetõttu ei saa olukorda objektiivselt analüüsida. |
| --- | --- |

(49)

Anonüümseks jääda soovinud kolmas isik rõhutas, et Prantsuse riigil napib teadmisi ja statistilisi andmeid täiendava ravikindlustuse turul tegutsevate ettevõtjate majandusliku ja finantsolukorra kohta. Seetõttu ei saa olukorda objektiivselt analüüsida.

| (50) | Sama anonüümseks jääda soovinud kolmas isik viitas kõnealuse valdkonna ettevõtjate kasumimarginaalide arengule ajavahemikul 2001–2007. Samal ajal kui asjaomaste ettevõtjate käive on nimetatud aja jooksul kasvanud 50 %, on nende teenuste osutamisega seotud kulud kasvanud üksnes 35 %. Tegevuskasumi marginaal on seega 6 aasta jooksul kasvanud veel 15 %. |
| --- | --- |

(50)

Sama anonüümseks jääda soovinud kolmas isik viitas kõnealuse valdkonna ettevõtjate kasumimarginaalide arengule ajavahemikul 2001–2007. Samal ajal kui asjaomaste ettevõtjate käive on nimetatud aja jooksul kasvanud 50 %, on nende teenuste osutamisega seotud kulud kasvanud üksnes 35 %. Tegevuskasumi marginaal on seega 6 aasta jooksul kasvanud veel 15 %.

| (51) | Teise meetmega (tasanduseraldis) seoses väljendas FFSA arvamust, et valikumenetluse alusel sõlmitavate lepingute puhul soodsama maksurežiimi kohaldamine kui samu riske hõlmavate ettevõtterühmadega sõlmitavate lepingute puhul ei ole põhjendatud. Reservi moodustamise loogika ja riskid on samad, valikumenetluse alusel sõlmitavate lepingute puhul on ainult vastastikuse kindlustamise määr kõrgem, mis piirab riskide intensiivsust. Lisaks oleks meede reaalselt kasulik üksnes kindlustusasutustele. Ehkki kindlustusandja valik oleks sotsiaalpartneritele juriidilises mõttes vaba, sõlmitakse peaaegu kõik seda tüüpi lepingud siiski sotsiaalpartnerite initsiatiivil loodud kindlustusasutustega. |
| --- | --- |

(51)

Teise meetmega (tasanduseraldis) seoses väljendas FFSA arvamust, et valikumenetluse alusel sõlmitavate lepingute puhul soodsama maksurežiimi kohaldamine kui samu riske hõlmavate ettevõtterühmadega sõlmitavate lepingute puhul ei ole põhjendatud. Reservi moodustamise loogika ja riskid on samad, valikumenetluse alusel sõlmitavate lepingute puhul on ainult vastastikuse kindlustamise määr kõrgem, mis piirab riskide intensiivsust. Lisaks oleks meede reaalselt kasulik üksnes kindlustusasutustele. Ehkki kindlustusandja valik oleks sotsiaalpartneritele juriidilises mõttes vaba, sõlmitakse peaaegu kõik seda tüüpi lepingud siiski sotsiaalpartnerite initsiatiivil loodud kindlustusasutustega.

| (52) | CTIP omalt poolt leidis, et on normaalne, kui sotsiaalpartnerid on eelistanud luua kindlustusasutuse, mille haldamist nad saavad hiljem ise korraldada. |
| --- | --- |

(52)

CTIP omalt poolt leidis, et on normaalne, kui sotsiaalpartnerid on eelistanud luua kindlustusasutuse, mille haldamist nad saavad hiljem ise korraldada.

| (53) | Lisaks tuletas CTIP meelde piiranguid, mida valituks osutunud kindlustusandjad peavad järgima:






  — | kollektiivlepingu sätete kohaldamine stricto sensu (tagatised, hinnad, hinnatõusu käsitlevad klauslid, õiguste säilitamine majanduslikult keerulises olukorras, jms); |
| --- | --- | --- |

(53)

Lisaks tuletas CTIP meelde piiranguid, mida valituks osutunud kindlustusandjad peavad järgima:

—

kollektiivlepingu sätete kohaldamine stricto sensu (tagatised, hinnad, hinnatõusu käsitlevad klauslid, õiguste säilitamine majanduslikult keerulises olukorras, jms);

| — | tagatiste peatamise keeld isegi maksmatajätmise korral; |
| --- | --- |

—

tagatiste peatamise keeld isegi maksmatajätmise korral;

| — | kohustus kindlustada kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad kollektiivlepingu kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

—

kohustus kindlustada kõiki ettevõtjaid, kes kuuluvad kollektiivlepingu kohaldamisalasse;

| — | vajadus tasandada hinnad majandussektori tsükli kogu kestuse peale, et viia hinnatõus vastavusse kutseala mõjutavate majanduskriisidega. |
| --- | --- |

—

vajadus tasandada hinnad majandussektori tsükli kogu kestuse peale, et viia hinnatõus vastavusse kutseala mõjutavate majanduskriisidega.

| (54) | Peale selle leidis CTIP, et lepingulised täiendava sotsiaalkaitse skeemid on töövõtjatele üheks sissetulekuallikaks, mistõttu neid ei saa maksustada ettevõtlusmaksudega. Järelikult ei tuleks tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(54)

Peale selle leidis CTIP, et lepingulised täiendava sotsiaalkaitse skeemid on töövõtjatele üheks sissetulekuallikaks, mistõttu neid ei saa maksustada ettevõtlusmaksudega. Järelikult ei tuleks tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust käsitada riigiabina.

| (55) | CTIP ja FNMF leidsid samuti, et teine meede on kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, täpsustades et selle eesmärgiks on hõlbustada kindlustusturu arendamist, ilma et sellega mõjutataks kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(55)

CTIP ja FNMF leidsid samuti, et teine meede on kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, täpsustades et selle eesmärgiks on hõlbustada kindlustusturu arendamist, ilma et sellega mõjutataks kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (56) | Lisaks viitas CTIP kohtuasjale Albany, (23) täpsustades et kohustuslikud lepingulised sotsiaalkaitseskeemid täidavad üldist majandushuvi esindavat ülesannet. Kindlustusandja rakendatavate lepinguliste sotsiaalkaitseskeemidega seotud tehingute maksustamine ettevõtlusmaksudega oleks vastuolus kindlustusandjatele usaldatud üldist majandushuvi esindavate ülesannete täitmisega. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks viitas CTIP kohtuasjale Albany, (23) täpsustades et kohustuslikud lepingulised sotsiaalkaitseskeemid täidavad üldist majandushuvi esindavat ülesannet. Kindlustusandja rakendatavate lepinguliste sotsiaalkaitseskeemidega seotud tehingute maksustamine ettevõtlusmaksudega oleks vastuolus kindlustusandjatele usaldatud üldist majandushuvi esindavate ülesannete täitmisega.

V.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (57) | Abi ülekandumise kohta üksiktarbijatele väidavad Prantsuse asutused, et selle tagab täiendava ravikindlustuse turul valitsev konkurents ja meetme enda ülesehitus. |
| --- | --- |

(57)

Abi ülekandumise kohta üksiktarbijatele väidavad Prantsuse asutused, et selle tagab täiendava ravikindlustuse turul valitsev konkurents ja meetme enda ülesehitus.

| (58) | Turul ei tegutse mitte üksnes palju ettevõtjaid, (24) vaid ka turustusvõrke on palju ja erinevaid (kindlustusagendid, kindlustusmaaklerid, kindlustusseltside töötajad, otsemüük veebis jms). Lisaks aitab sektoris ausat konkurentsi tagada järelevalveasutus Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Turul ei tegutse mitte üksnes palju ettevõtjaid, (24) vaid ka turustusvõrke on palju ja erinevaid (kindlustusagendid, kindlustusmaaklerid, kindlustusseltside töötajad, otsemüük veebis jms). Lisaks aitab sektoris ausat konkurentsi tagada järelevalveasutus Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM).

| (59) | Niisiis peaksid turumehhanismid eelise ülekandumise tarbijatele tagama selle kaudu, et väheneb kindlustatu rahaline panus, ilma et tuleks luua maksupõhine kohustusliku ümberjagamise mehhanism. Lisaks tagab meetme ülesehitus selle, et eelisest saavad kasu sellised tarbijarühmad, kellel täiendavat ravikindlustust vanuse või ebapiisavate sissetulekute tõttu ei ole. |
| --- | --- |

(59)

Niisiis peaksid turumehhanismid eelise ülekandumise tarbijatele tagama selle kaudu, et väheneb kindlustatu rahaline panus, ilma et tuleks luua maksupõhine kohustusliku ümberjagamise mehhanism. Lisaks tagab meetme ülesehitus selle, et eelisest saavad kasu sellised tarbijarühmad, kellel täiendavat ravikindlustust vanuse või ebapiisavate sissetulekute tõttu ei ole.

| (60) | Mis puutub võimalikku diskrimineerimisse teatavate asutuste kasuks, siis täpsustab Prantsusmaa, et künnistega innustatakse kindlustusandjaid nn „halba riski”, mida iseloomustab asjaomaste isikute vanus või sissetulekute tase, oma portfellis vastastikkuse alusele viima. |
| --- | --- |

(60)

Mis puutub võimalikku diskrimineerimisse teatavate asutuste kasuks, siis täpsustab Prantsusmaa, et künnistega innustatakse kindlustusandjaid nn „halba riski”, mida iseloomustab asjaomaste isikute vanus või sissetulekute tase, oma portfellis vastastikkuse alusele viima.

| (61) | Solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute ebapiisav osakaal või liiga väike arv ei võimaldaks saavutada vastastikuse kindlustamisega seotud eesmärki ning kui künniseid ei oleks, tooks kehtestatud maksuvabastused asjaomastele kindlustusandjatele kaasa tühimõjuefekti. Kui turul toimiks üksnes konkurents (künniseid kehtestamata), siis oleks selle ainsaks mõjuks eelise ülekandumine lõpptarbijale ja kindlustusandjate turuosade säilimine, kuid kindlustatute hulk ei suureneks. Kahe künnisega mehhanism (osakaal või absoluutväärtus) on seega praegu kindlustamata elanikkonnarühmade kindlustuskatte laiendamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(61)

Solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute ebapiisav osakaal või liiga väike arv ei võimaldaks saavutada vastastikuse kindlustamisega seotud eesmärki ning kui künniseid ei oleks, tooks kehtestatud maksuvabastused asjaomastele kindlustusandjatele kaasa tühimõjuefekti. Kui turul toimiks üksnes konkurents (künniseid kehtestamata), siis oleks selle ainsaks mõjuks eelise ülekandumine lõpptarbijale ja kindlustusandjate turuosade säilimine, kuid kindlustatute hulk ei suureneks. Kahe künnisega mehhanism (osakaal või absoluutväärtus) on seega praegu kindlustamata elanikkonnarühmade kindlustuskatte laiendamiseks hädavajalik.

| (62) | Olukorras, kus täiendav ravikindlustus muutub üha kallimaks, oleks kõnealuste elanikkonnarühmade toetamisele suunatud maksustiimul reaalne samm üleriigilise solidaarsuse poole. |
| --- | --- |

(62)

Olukorras, kus täiendav ravikindlustus muutub üha kallimaks, oleks kõnealuste elanikkonnarühmade toetamisele suunatud maksustiimul reaalne samm üleriigilise solidaarsuse poole.

| (63) | Prantsuse asutused märgivad kõigepealt, et maksumeedet tervikuna ei tohiks käsitada abina. Riigiabina tuleks käsitada üksnes meetme seda osa, mida usaldatavusnormatiive silmas pidades ei õigustaks asjakohase kindlustustegevuse spetsiifika. |
| --- | --- |

(63)

Prantsuse asutused märgivad kõigepealt, et maksumeedet tervikuna ei tohiks käsitada abina. Riigiabina tuleks käsitada üksnes meetme seda osa, mida usaldatavusnormatiive silmas pidades ei õigustaks asjakohase kindlustustegevuse spetsiifika.

| (64) | Valikumenetlusel põhinevate lepingute eripära tõttu, mis on seotud rangete piirangutega hinnakujunduse, riskide valiku ja haldamise valdkonnas, ohustab seda tüüpi lepinguid eriti kahjusummade kõikumine võrreldes algse prognoosiga ning seetõttu oleks nende puhul täiesti põhjendatud eriti ettevaatlik reservi kogumise kord. |
| --- | --- |

(64)

Valikumenetlusel põhinevate lepingute eripära tõttu, mis on seotud rangete piirangutega hinnakujunduse, riskide valiku ja haldamise valdkonnas, ohustab seda tüüpi lepinguid eriti kahjusummade kõikumine võrreldes algse prognoosiga ning seetõttu oleks nende puhul täiesti põhjendatud eriti ettevaatlik reservi kogumise kord.

| (65) | Ühest küljest hõlmavad riskid, mida kaetakse valdkondlike kollektiivlepingute raames sõlmitud valikumenetlusel põhinevate kindlustuslepingutega, elanikkonnarühmi, kes on konkreetselt seotud teatava majandusharuga ja kes on ühtlasi seda haru mõjutavate majandustsüklite suhtes eriti haavatavad. Selliste tsüklite pikemas perspektiivis ennetamine eeldaks seega valikumenetlusel põhineva lepingu tulemuste jaotamist pikema aja peale. |
| --- | --- |

(65)

Ühest küljest hõlmavad riskid, mida kaetakse valdkondlike kollektiivlepingute raames sõlmitud valikumenetlusel põhinevate kindlustuslepingutega, elanikkonnarühmi, kes on konkreetselt seotud teatava majandusharuga ja kes on ühtlasi seda haru mõjutavate majandustsüklite suhtes eriti haavatavad. Selliste tsüklite pikemas perspektiivis ennetamine eeldaks seega valikumenetlusel põhineva lepingu tulemuste jaotamist pikema aja peale.

| (66) | Teisest küljest hõlmavad ettevõtte tasandi kollektiivlepingute raames sõlmitud valikumenetlusel põhinevad kindlustuslepingud paratamatult piiratud hulka inimesi, mistõttu nende puhul oleks kahjusuhte olulise kõikumise tõttu õigustatud rakendada kõrgemat eraldiste määra. |
| --- | --- |

(66)

Teisest küljest hõlmavad ettevõtte tasandi kollektiivlepingute raames sõlmitud valikumenetlusel põhinevad kindlustuslepingud paratamatult piiratud hulka inimesi, mistõttu nende puhul oleks kahjusuhte olulise kõikumise tõttu õigustatud rakendada kõrgemat eraldiste määra.

| (67) | Selliste eraldiste suhtes kohandatud ja tugevdatud tingimustel kohaldatav maksusoodustus, mis ületaks üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB sätestatud maksumeetme piirid, oleks seega põhjendatud nii õiguslikus kui ka järelevalveraamistikus. |
| --- | --- |

(67)

Selliste eraldiste suhtes kohandatud ja tugevdatud tingimustel kohaldatav maksusoodustus, mis ületaks üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB sätestatud maksumeetme piirid, oleks seega põhjendatud nii õiguslikus kui ka järelevalveraamistikus.

| (68) | Prantsuse asutused märgivad siiski, et kuna nii spetsiifiliste riskide puhul on eraldiste „normaalset” määra tehniliselt väga raske hinnata, siis on ka kõnealuste tehingutega seoses lubatavate toetuste taset keeruline täpselt kindlaks määrata. Prantsuse asutused täpsustavad siiski, et toetuste ja eraldiste suhtega seotud künnised on kindlaks määratud kooskõlas kutseala esindajatega. |
| --- | --- |

(68)

Prantsuse asutused märgivad siiski, et kuna nii spetsiifiliste riskide puhul on eraldiste „normaalset” määra tehniliselt väga raske hinnata, siis on ka kõnealuste tehingutega seoses lubatavate toetuste taset keeruline täpselt kindlaks määrata. Prantsuse asutused täpsustavad siiski, et toetuste ja eraldiste suhtega seotud künnised on kindlaks määratud kooskõlas kutseala esindajatega.

| (69) | Mis puutub abi kokkusobivusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel, siis väidab Prantsusmaa, et nimetatud sätte kõik kolm tingimust on täidetud. Seoses abi sotsiaalse suunitlusega täpsustab Prantsusmaa, et valdkondlike kokkulepete raames sõlmitud kollektiivlepingutega tagatakse riskide vastastikuse kindlustamise kõrge tase ja preemiate oluliselt madalam tase kui üksiklepingute turul, andes samas töötajatele ja nende peredele märkimisväärsed tagatised. |
| --- | --- |

(69)

Mis puutub abi kokkusobivusse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel, siis väidab Prantsusmaa, et nimetatud sätte kõik kolm tingimust on täidetud. Seoses abi sotsiaalse suunitlusega täpsustab Prantsusmaa, et valdkondlike kokkulepete raames sõlmitud kollektiivlepingutega tagatakse riskide vastastikuse kindlustamise kõrge tase ja preemiate oluliselt madalam tase kui üksiklepingute turul, andes samas töötajatele ja nende peredele märkimisväärsed tagatised.

| (70) | Vastuseks komisjoni märkusele, mille kohaselt meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täiel määral tõendatud, kui vaadelda küsimust lepingu sõlmimise hetkel, märgib Prantsusmaa, et abi andmine enne riski realiseerumist on ainus võimalus saavutada soovitavat sotsiaalset eesmärki. |
| --- | --- |

(70)

Vastuseks komisjoni märkusele, mille kohaselt meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täiel määral tõendatud, kui vaadelda küsimust lepingu sõlmimise hetkel, märgib Prantsusmaa, et abi andmine enne riski realiseerumist on ainus võimalus saavutada soovitavat sotsiaalset eesmärki.

| (71) | Seoses abi ülekandumisega lõpptarbijale eristab Prantsusmaa esmalt valdkondlikke kollektiivlepinguid ja ettevõtte tasandi lepinguid. Ehkki esimest võib tõepoolest iseloomustada kindlustusasutuste ülekaal, võib sellel turul täheldada uusi tendentse ning ka teised kindlustusvaldkonna ettevõtjad on hakanud selle vastu huvi tundma. Igatahes on kindlustusasutuste vaheline konkurents täiesti reaalne ja võimaldab juba praegu tagada, et meetmest saab kõige rohkem kasu kindlustatu. Mis aga puutub teise valdkonda (ettevõtte tasandi lepingud), siis nende lepingutega seoses valitseb väga tihe konkurents ja kindlustusasutuste monopoolsest seisundist rääkida ei saa. |
| --- | --- |

(71)

Seoses abi ülekandumisega lõpptarbijale eristab Prantsusmaa esmalt valdkondlikke kollektiivlepinguid ja ettevõtte tasandi lepinguid. Ehkki esimest võib tõepoolest iseloomustada kindlustusasutuste ülekaal, võib sellel turul täheldada uusi tendentse ning ka teised kindlustusvaldkonna ettevõtjad on hakanud selle vastu huvi tundma. Igatahes on kindlustusasutuste vaheline konkurents täiesti reaalne ja võimaldab juba praegu tagada, et meetmest saab kõige rohkem kasu kindlustatu. Mis aga puutub teise valdkonda (ettevõtte tasandi lepingud), siis nende lepingutega seoses valitseb väga tihe konkurents ja kindlustusasutuste monopoolsest seisundist rääkida ei saa.

| (72) | Prantsuse asutuste väitel võib samast loogikast lähtuda ka juhul, kui hindade alandamine või ohjamine toimub ettevõtte huvides. Tööandja osalus tagatise rahastamises on ju töövõtja/kindlustatu seisukohast vaadeldav täiendava sissetulekuna ning ühtlasi eelisena. |
| --- | --- |

(72)

Prantsuse asutuste väitel võib samast loogikast lähtuda ka juhul, kui hindade alandamine või ohjamine toimub ettevõtte huvides. Tööandja osalus tagatise rahastamises on ju töövõtja/kindlustatu seisukohast vaadeldav täiendava sissetulekuna ning ühtlasi eelisena.

| (73) | Mis puutub de facto diskrimineerimisse kindlustusasutuste kasuks, siis täpsustab Prantsusmaa, et meetmega koheldakse kõiki ettevõtjaid võrdselt, olenemata nende staatusest. Kindlustusasutused ei ole turul monopoolses seisundis ning juba praegu valitseb peamiste ettevõtjate vahel tihe konkurents. |
| --- | --- |

(73)

Mis puutub de facto diskrimineerimisse kindlustusasutuste kasuks, siis täpsustab Prantsusmaa, et meetmega koheldakse kõiki ettevõtjaid võrdselt, olenemata nende staatusest. Kindlustusasutused ei ole turul monopoolses seisundis ning juba praegu valitseb peamiste ettevõtjate vahel tihe konkurents.

| (74) | Samuti tuletab Prantsusmaa meelde, et kindlustusandja valimine (valikumenetlus) kuulub tööandja ja töötajaskonna esindajate pädevusse. Protsessi läbipaistvus tagatakse ja pakkumismenetlus toimub vaba turu tavapärastel tingimustel. Konkurents tagatakse mitmele kindlustusandjale pakkumismenetluse korraldamise kaudu, mille puhul lähtutakse sotsiaalpartnerite koostatud pakkumistingimustest. |
| --- | --- |

(74)

Samuti tuletab Prantsusmaa meelde, et kindlustusandja valimine (valikumenetlus) kuulub tööandja ja töötajaskonna esindajate pädevusse. Protsessi läbipaistvus tagatakse ja pakkumismenetlus toimub vaba turu tavapärastel tingimustel. Konkurents tagatakse mitmele kindlustusandjale pakkumismenetluse korraldamise kaudu, mille puhul lähtutakse sotsiaalpartnerite koostatud pakkumistingimustest.

| (75) | Peale selle leiab Prantsusmaa, et hinnatavat meedet võib igal juhul käsitada abina, mille eesmärk on hõlbustada teatava majandustegevuse arengut ning mis ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c. Meetme sotsiaalne eesmärk tõendab seda, kui oluline on tuleviku seisukohalt kindlustusturu areng. |
| --- | --- |

(75)

Peale selle leiab Prantsusmaa, et hinnatavat meedet võib igal juhul käsitada abina, mille eesmärk on hõlbustada teatava majandustegevuse arengut ning mis ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c. Meetme sotsiaalne eesmärk tõendab seda, kui oluline on tuleviku seisukohalt kindlustusturu areng.

| (76) | Prantsuse asutuste väitel on valikumenetluse raames kindlustuslepingute sõlmimise eesmärgiks töötajatele soodsamate ja paremat kaitset pakkuvate sotsiaalkaitsesüsteemide arendamine, soodustades samas sotsiaalset dialoogi ja töötajate osalemist. |
| --- | --- |

(76)

Prantsuse asutuste väitel on valikumenetluse raames kindlustuslepingute sõlmimise eesmärgiks töötajatele soodsamate ja paremat kaitset pakkuvate sotsiaalkaitsesüsteemide arendamine, soodustades samas sotsiaalset dialoogi ja töötajate osalemist.

| (77) | Prantsusmaa lisab ka, et valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute alusel pakutavaid täiendavaid kindlustusteenuseid võib käsitada üldist majandushuvi esindava teenusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, eriti juhul kui teenusega liitumine on kohustuslik ja kui selle haldamine toimub samaväärsetel alustel. |
| --- | --- |

(77)

Prantsusmaa lisab ka, et valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute alusel pakutavaid täiendavaid kindlustusteenuseid võib käsitada üldist majandushuvi esindava teenusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, eriti juhul kui teenusega liitumine on kohustuslik ja kui selle haldamine toimub samaväärsetel alustel.

| (78) | Kollektiivlepingu, milles nähakse ette tagatised ja määratakse valitud kindlustusandja, võib muuta kõigile töötajatele ja nende ülalpeetavatele kohustuslikuks pädeva ministri määrusega kehtestatava laiendamismenetluse raames (sotsiaalkindlustuse seadustiku artiklid L 911–3 ja 911–4). Sellist määrust tuleks käsitada õigusaktina, millega liikmesriik usaldab avaliku teenindamise kohustuse ettevõtjale. |
| --- | --- |

(78)

Kollektiivlepingu, milles nähakse ette tagatised ja määratakse valitud kindlustusandja, võib muuta kõigile töötajatele ja nende ülalpeetavatele kohustuslikuks pädeva ministri määrusega kehtestatava laiendamismenetluse raames (sotsiaalkindlustuse seadustiku artiklid L 911–3 ja 911–4). Sellist määrust tuleks käsitada õigusaktina, millega liikmesriik usaldab avaliku teenindamise kohustuse ettevõtjale.

| (79) | Prantsusmaa möönab, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest saadava hüvitise (maksude arvelt saavutatava kokkuhoiu) summa ei vasta ühenduse avaliku teenuse osutamise eest hüvitise maksmise kaudu antavate toetuste valdkonnas kehtivatele tingimustele (25). Prantsusmaa leiab siiski, et kõnealused tingimused ei ole asjakohaste tehingute eripäraga kooskõlas. Prantsusmaa arvates on maksudest mahaarvamisel põhinev mehhanism sobivam ja paindlikum kui teenuse haldamisega seotud täiendavate kulude täpsele hindamisele tuginev toetus. |
| --- | --- |

(79)

Prantsusmaa möönab, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest saadava hüvitise (maksude arvelt saavutatava kokkuhoiu) summa ei vasta ühenduse avaliku teenuse osutamise eest hüvitise maksmise kaudu antavate toetuste valdkonnas kehtivatele tingimustele (25). Prantsusmaa leiab siiski, et kõnealused tingimused ei ole asjakohaste tehingute eripäraga kooskõlas. Prantsusmaa arvates on maksudest mahaarvamisel põhinev mehhanism sobivam ja paindlikum kui teenuse haldamisega seotud täiendavate kulude täpsele hindamisele tuginev toetus.

VI.   PRANTSUSMAA TÄHELEPANEKUD KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (80) | Prantsuse asutused võtavad kolmandate isikute märkused teadmiseks ja vastavad konkreetsemalt Prantsusmaa Kindlustusseltside Liidu (Fédération Française des Sociétés d’Assurance, FFSA) märkustele. |
| --- | --- |

(80)

Prantsuse asutused võtavad kolmandate isikute märkused teadmiseks ja vastavad konkreetsemalt Prantsusmaa Kindlustusseltside Liidu (Fédération Française des Sociétés d’Assurance, FFSA) märkustele.

| (81) | Seoses solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute maksuvabastusega märgivad Prantsuse asutused, et kindlustusandjate portfellide koosseis on ühetaoline, nõnda et solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaal võrreldes muud tüüpi ravikindlustuslepingutega on praegu kolmes suuremas kõnealusel turul tegutsevate kindlustusandjate kategoorias (kindlustusseadustiku reguleerimisalasse kuuluvad ettevõtjad, vastastikuse kindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad vastastikused kindlustusandjad ning sotsiaalkindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusasutused) võrdväärne. |
| --- | --- |

(81)

Seoses solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute maksuvabastusega märgivad Prantsuse asutused, et kindlustusandjate portfellide koosseis on ühetaoline, nõnda et solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaal võrreldes muud tüüpi ravikindlustuslepingutega on praegu kolmes suuremas kõnealusel turul tegutsevate kindlustusandjate kategoorias (kindlustusseadustiku reguleerimisalasse kuuluvad ettevõtjad, vastastikuse kindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad vastastikused kindlustusandjad ning sotsiaalkindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusasutused) võrdväärne.

| (82) | Seoses uue tasanduseraldisega rõhutab Prantsusmaa, et võimalus sõlmida valikumenetluse raames lepinguid on avatud kõigile, nii Prantsuse kui ka välismaistele täiendava kindlustuse turul tegutsevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(82)

Seoses uue tasanduseraldisega rõhutab Prantsusmaa, et võimalus sõlmida valikumenetluse raames lepinguid on avatud kõigile, nii Prantsuse kui ka välismaistele täiendava kindlustuse turul tegutsevatele ettevõtjatele.

| (83) | Samuti lisab Prantsusmaa, et kindlustusasutused ei ole monopoolses seisundis ning et järelikult ei saa rääkida diskrimineerivast eelisest. See, et turu avamine konkurentsile on aeglane ja järkjärguline protsess, tuleneb ajaloolistest teguritest, kuid ei takista kuidagi kindlustusandjate vahel juba praegu valitsevat konkurentsi. Tõsiasi, et kõnealuses sektorid tegutsevad enamasti kindlustusasutused, ei ole piisav, et viidata diskrimineerimisele. |
| --- | --- |

(83)

Samuti lisab Prantsusmaa, et kindlustusasutused ei ole monopoolses seisundis ning et järelikult ei saa rääkida diskrimineerivast eelisest. See, et turu avamine konkurentsile on aeglane ja järkjärguline protsess, tuleneb ajaloolistest teguritest, kuid ei takista kuidagi kindlustusandjate vahel juba praegu valitsevat konkurentsi. Tõsiasi, et kõnealuses sektorid tegutsevad enamasti kindlustusasutused, ei ole piisav, et viidata diskrimineerimisele.

VII.   TÄIENDAV TEAVE, MIDA PRANTSUSMAA ON ESITANUD PÄRAST MENETLUSE PEATAMIST

| (84) | Uurimismenetluse käigus soovitasid komisjoni talitused Prantsusmaale mõningaid võimalusi, kuidas abikavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 alusel siseturuga kooskõlla viia. |
| --- | --- |

(84)

Uurimismenetluse käigus soovitasid komisjoni talitused Prantsusmaale mõningaid võimalusi, kuidas abikavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 alusel siseturuga kooskõlla viia.

| (85) | Seoses esimese meetmega (ettevõtte tulumaksust ja territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamine solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute haldamise korral) soovitati järgmisi võimalusi:






  — | teise kriteeriumi (eelise tegelik ülekandumine) täitmiseks soovitati Prantsusmaal võtta eeskuju subsideerimissüsteemist, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud seoses Prantsuse riigiametnike täiendava ravikindlustusega (N 911/06), üksiktarbijatele suunatud maksude ümberarvutussüsteemist või mis tahes muust süsteemist, mis aitab tagada abi reaalse ülekandumise; |
| --- | --- | --- |

(85)

Seoses esimese meetmega (ettevõtte tulumaksust ja territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamine solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute haldamise korral) soovitati järgmisi võimalusi:

—

teise kriteeriumi (eelise tegelik ülekandumine) täitmiseks soovitati Prantsusmaal võtta eeskuju subsideerimissüsteemist, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud seoses Prantsuse riigiametnike täiendava ravikindlustusega (N 911/06), üksiktarbijatele suunatud maksude ümberarvutussüsteemist või mis tahes muust süsteemist, mis aitab tagada abi reaalse ülekandumise;

| — | diskrimineerimise vältimiseks kutsuti Prantsuse asutusi üles künnisemehhanismi läbi vaatama. |
| --- | --- |

—

diskrimineerimise vältimiseks kutsuti Prantsuse asutusi üles künnisemehhanismi läbi vaatama.

| (86) | 27. mai 2010. aasta kirjas osutas Prantsusmaa siiski, et on otsustanud teatatud abikava muutmata jätta ning jäi oma seisukoha juurde, mille kohaselt teatatud abikavad on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a tähenduses siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(86)

27. mai 2010. aasta kirjas osutas Prantsusmaa siiski, et on otsustanud teatatud abikava muutmata jätta ning jäi oma seisukoha juurde, mille kohaselt teatatud abikavad on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a tähenduses siseturuga kokkusobivad.

| (87) | Samas kirjas lisas Prantsusmaa, et täiendava ravikindlustuse lepingud on kindlustatute klientuuri säilitamise vahend, mis võimaldab samadele kindlustatutele edaspidi pakkuda tasuvamaid tooteid, nagu näiteks elukindlustus. Klientuuri säilitamiseks innustatakse ettevõtjaid niisiis rakendama atraktiivset hinnapoliitikat. Sellises olukorras on kindlustusandjale suunatud ja kindlustatute maksetes kajastuva maksusoodustuse otseseks mõjuks ka konkurentide hindade kohandamine, millega tagatakse, et meetmest saavad kasu kõik kindlustatud. |
| --- | --- |

(87)

Samas kirjas lisas Prantsusmaa, et täiendava ravikindlustuse lepingud on kindlustatute klientuuri säilitamise vahend, mis võimaldab samadele kindlustatutele edaspidi pakkuda tasuvamaid tooteid, nagu näiteks elukindlustus. Klientuuri säilitamiseks innustatakse ettevõtjaid niisiis rakendama atraktiivset hinnapoliitikat. Sellises olukorras on kindlustusandjale suunatud ja kindlustatute maksetes kajastuva maksusoodustuse otseseks mõjuks ka konkurentide hindade kohandamine, millega tagatakse, et meetmest saavad kasu kõik kindlustatud.

| (88) | Seoses teise meetmega (tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus) soovitasid komisjoni talitused Prantsusmaale järgmisi võimalusi:






  — | teise kriteeriumi (eelise tegelik ülekandumine) täitmiseks soovitati Prantsusmaal võtta eeskuju subsideerimissüsteemist, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud seoses Prantsuse riigiametnike täiendava ravikindlustusega (N 911/06), üksiktarbijatele suunatud maksude ümberarvutussüsteemist või mis tahes muust süsteemist, mis aitab tagada abi reaalse ülekandumise; |
| --- | --- | --- |

(88)

Seoses teise meetmega (tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus) soovitasid komisjoni talitused Prantsusmaale järgmisi võimalusi:

—

teise kriteeriumi (eelise tegelik ülekandumine) täitmiseks soovitati Prantsusmaal võtta eeskuju subsideerimissüsteemist, mille komisjon on eelnevalt heaks kiitnud seoses Prantsuse riigiametnike täiendava ravikindlustusega (N 911/06), üksiktarbijatele suunatud maksude ümberarvutussüsteemist või mis tahes muust süsteemist, mis aitab tagada abi reaalse ülekandumise;

| — | diskrimineerimise vältimiseks kutsuti Prantsuse asutusi üles kaaluma võimalust rakendada valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute puhul kohustuslikku ja läbipaistvat hankemenetlust. |
| --- | --- |

—

diskrimineerimise vältimiseks kutsuti Prantsuse asutusi üles kaaluma võimalust rakendada valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute puhul kohustuslikku ja läbipaistvat hankemenetlust.

| (89) | Nii nagu esimese meetme puhul, otsustas Prantsusmaa ka teise meetmega seoses siiski teates tutvustatud kollektiivse kindlustuse arendamisele suunatud abikava muutmata jätta. |
| --- | --- |

(89)

Nii nagu esimese meetme puhul, otsustas Prantsusmaa ka teise meetmega seoses siiski teates tutvustatud kollektiivse kindlustuse arendamisele suunatud abikava muutmata jätta.

| (90) | 27. mai 2010. aasta kirjas kordas Prantsusmaa, et valikumenetluse raames sõlmitavad lepingud on seotud eriti rangete piirangutega, mistõttu eriti ettevaatlik reservi kogumise kord on põhjendatud. Seega saab tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust pidada riigiabiks üksnes väga vähesel määral ning selle siseturuga kokkusobivust tuleks uurida. |
| --- | --- |

(90)

27. mai 2010. aasta kirjas kordas Prantsusmaa, et valikumenetluse raames sõlmitavad lepingud on seotud eriti rangete piirangutega, mistõttu eriti ettevaatlik reservi kogumise kord on põhjendatud. Seega saab tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustust pidada riigiabiks üksnes väga vähesel määral ning selle siseturuga kokkusobivust tuleks uurida.

VIII.   ABI HINDAMINE

VIII.1.   Ettevõtte tulumaksust ja territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamine solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute korral

| (91) | Viidates Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Albany, (26) väidab CTIP, et lepingulistel suhetel põhinevate valdkondlike kindlustusskeemide suhtes ei kohaldata nende iseloomu ja eesmärgi tõttu Euroopa Liidu konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

(91)

Viidates Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Albany, (26) väidab CTIP, et lepingulistel suhetel põhinevate valdkondlike kindlustusskeemide suhtes ei kohaldata nende iseloomu ja eesmärgi tõttu Euroopa Liidu konkurentsieeskirju.

| (92) | Komisjon märgib siiski, et eespool viidatud kohtuasjas käsitletud meede puudutas peamiselt tööstusettevõtete kohustuslikku liitumist ainuõigust omava valdkondliku pensionifondiga. Sellega seoses tuleb märkida, et esimese meetmega seotud maksuvabastused on suunatud ka üksiklepingutele ja vabatahtlikele kollektiivlepingutele. Peale selle põhinevad kohustuslikud kollektiivlepingud, millele meede on suunatud, sotsiaalpartnerite vabatahtlikul otsusel selliseid kollektiivlepinguid sõlmida, mitte aga seadusega ette nähtud kohustusel sõlmida selliseid lepinguid või liituda valdkondliku või valdkondadevahelise fondiga nagu kohtuasja Albany puhul. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon märgib siiski, et eespool viidatud kohtuasjas käsitletud meede puudutas peamiselt tööstusettevõtete kohustuslikku liitumist ainuõigust omava valdkondliku pensionifondiga. Sellega seoses tuleb märkida, et esimese meetmega seotud maksuvabastused on suunatud ka üksiklepingutele ja vabatahtlikele kollektiivlepingutele. Peale selle põhinevad kohustuslikud kollektiivlepingud, millele meede on suunatud, sotsiaalpartnerite vabatahtlikul otsusel selliseid kollektiivlepinguid sõlmida, mitte aga seadusega ette nähtud kohustusel sõlmida selliseid lepinguid või liituda valdkondliku või valdkondadevahelise fondiga nagu kohtuasja Albany puhul.

| (93) | Euroopa Kohtu otsuses kinnitatakse ka, et seadusega ette nähtud sotsiaalkindlustussüsteemi täiendavate kindlustusskeemide suhtes, nagu näiteks meede, millest Prantsuse asutused käesoleval juhul teatasid, kohaldatakse konkurentsieeskirju ning et selliste kindlustusskeemide aluseks olevad fondid on ettevõtjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses (27). |
| --- | --- |

(93)

Euroopa Kohtu otsuses kinnitatakse ka, et seadusega ette nähtud sotsiaalkindlustussüsteemi täiendavate kindlustusskeemide suhtes, nagu näiteks meede, millest Prantsuse asutused käesoleval juhul teatasid, kohaldatakse konkurentsieeskirju ning et selliste kindlustusskeemide aluseks olevad fondid on ettevõtjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses (27).

| (94) | Komisjon leiab niisiis, et esimese meetme objektiks oleva kindlustusskeemi suhtes tuleb kohaldada lepingus ette nähtud konkurentsieeskirju ja eriti riigiabi keelavaid eeskirju. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon leiab niisiis, et esimese meetme objektiks oleva kindlustusskeemi suhtes tuleb kohaldada lepingus ette nähtud konkurentsieeskirju ja eriti riigiabi keelavaid eeskirju.

| (95) | Sotsiaalkindlustuskassa (kohustuslik ravikindlustussüsteem) hüvitab üksnes osa ravikindlustatud isikute ravist. Täiendav ravikindlustus hõlmab seega teenuseid, mida kohustuslik ravikindlustus ei kata. |
| --- | --- |

(95)

Sotsiaalkindlustuskassa (kohustuslik ravikindlustussüsteem) hüvitab üksnes osa ravikindlustatud isikute ravist. Täiendav ravikindlustus hõlmab seega teenuseid, mida kohustuslik ravikindlustus ei kata.

| (96) | Täiendava ravikindlustuse turul tegutsevad ettevõtjad kuuluvad enamasti ühte kolmest järgmisest kategooriast:






  — | vastastikuse kindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad vastastikused kindlustusandjad ja vastastikuste kindlustusandjate liidud; |
| --- | --- | --- |

(96)

Täiendava ravikindlustuse turul tegutsevad ettevõtjad kuuluvad enamasti ühte kolmest järgmisest kategooriast:

—

vastastikuse kindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad vastastikused kindlustusandjad ja vastastikuste kindlustusandjate liidud;

| — | sotsiaalkindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusasutused; |
| --- | --- |

—

sotsiaalkindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusasutused;

| — | kindlustusseadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusseltsid. |
| --- | --- |

—

kindlustusseadustiku reguleerimisalasse kuuluvad kindlustusseltsid.

| (97) | Prantsuse asutuste 21. detsembri 2007. aasta kirja kohaselt tegutseb täiendava ravikindlustuse turul 263 kindlustusseltsi, 66 kindlustusasutust ja 1 201 vastastikust kindlustusandjat. Samuti märgivad Prantsuse asutused, et 2006. aastal oli 20 suurima turuosalise turuosa 35 %, kusjuures ühelgi eraldi ei olnud see suurem kui 4 %, ning lisaks moodustasid 65 % turust ettevõtjad, kelle turuosa oli väiksem kui 1 % (28). |
| --- | --- |

(97)

Prantsuse asutuste 21. detsembri 2007. aasta kirja kohaselt tegutseb täiendava ravikindlustuse turul 263 kindlustusseltsi, 66 kindlustusasutust ja 1 201 vastastikust kindlustusandjat. Samuti märgivad Prantsuse asutused, et 2006. aastal oli 20 suurima turuosalise turuosa 35 %, kusjuures ühelgi eraldi ei olnud see suurem kui 4 %, ning lisaks moodustasid 65 % turust ettevõtjad, kelle turuosa oli väiksem kui 1 % (28).

| (98) | 2009. aastal avaldatud ametliku statistika kohaselt aga tegutses kõnealusel turul 2008. aasta lõpu seisuga siiski vaid 876 ettevõtjat ning 2001. aastast peale ongi nende arv pidevalt kahanenud (ajavahemikul 2001 kuni 2008 kahanes see 48 %) (29). Vastastikuseid kindlustusandjaid oli 748, kindlustusseltse 92 ja kindlustusasutusi 36. |
| --- | --- |

(98)

2009. aastal avaldatud ametliku statistika kohaselt aga tegutses kõnealusel turul 2008. aasta lõpu seisuga siiski vaid 876 ettevõtjat ning 2001. aastast peale ongi nende arv pidevalt kahanenud (ajavahemikul 2001 kuni 2008 kahanes see 48 %) (29). Vastastikuseid kindlustusandjaid oli 748, kindlustusseltse 92 ja kindlustusasutusi 36.

| (99) | Prantsusmaa konkurentsiameti hiljutise analüüsi kohaselt on üksikisikute täiendava ravikindlustuse turul suurim turuosa vastastikusel kindlustusandjal Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (7,7 %), vastastikkuse alusel tegutseval kindlustusseltsil Groupama (30) (6,7 %) ja kindlustusseltsil Swiss Life (4 %) (31). |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa konkurentsiameti hiljutise analüüsi kohaselt on üksikisikute täiendava ravikindlustuse turul suurim turuosa vastastikusel kindlustusandjal Mutuelle Générale de l’Education Nationale - MGEN (7,7 %), vastastikkuse alusel tegutseval kindlustusseltsil Groupama (30) (6,7 %) ja kindlustusseltsil Swiss Life (4 %) (31).

| (100) | Kollektiivse täiendava ravikindlustuse turul on suurim turuosa kindlustusseltsil Axa (17,51 %), kindlustusasutuste kontsernil Malakoff-Médéric (8,7 %) ja kontsernil AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (6,9 %) (33). |
| --- | --- |

(100)

Kollektiivse täiendava ravikindlustuse turul on suurim turuosa kindlustusseltsil Axa (17,51 %), kindlustusasutuste kontsernil Malakoff-Médéric (8,7 %) ja kontsernil AG2R-La Mondiale-Prémalliance (32) (6,9 %) (33).

| (101) | Hoolimata Prantsuse asutustele esitatud küsimustest ei ole komisjonil täiendava ravikindlustuse turu struktuuri kohta täpsemat teavet seoses näiteks vastastikkuse alusel tegutsevate kindlustusseltside, vastastikuste kindlustusandjate, vastikuste kindlustusandjate liitude ja kindlustusasutuste ühinemiste kohta. Lisaks ei ole Prantsuse asutused vaatamata komisjoni taotlustele suutnud edastada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingutega seotud statistikat (nii üldisi kui ka turuosaliste kategooriate lõikes esitatud andmeid). Punktides 102 ja 103 esitatud tabelis märgitud andmed kirjeldavad seega täiendava ravikindlustuse turgu tervikuna, hõlmates muu hulgas lepinguid, mis ei vasta teatatud meetme raames toetuse saamiseks vajalikele tingimustele. Prantsusmaa kontrollikoja 2008. aastal avaldatud aruandes (34) rõhutatakse muu hulgas samuti, et täiendava kindlustuse valdkonnas napib tõsiselt andmeid kindlustatute arvu ja jaotuse kohta kategooriate ja eri tüüpi lepingute lõikes (üksiklepingud, vabatahtlikud ja kohustuslikud kollektiivlepingud) ning makstud hüvitiste kohta leibkonnakategooriate ja sissetulekute taseme kaupa. Prantsusmaa konkurentsiameti analüüside kohaselt näib turg siiski olevat üksiklepingute valdkonnas, (35) mis on siiski kõigest üks esimese meetmega seotud turusegment, killustunud või isegi väga killustunud. |
| --- | --- |

(101)

Hoolimata Prantsuse asutustele esitatud küsimustest ei ole komisjonil täiendava ravikindlustuse turu struktuuri kohta täpsemat teavet seoses näiteks vastastikkuse alusel tegutsevate kindlustusseltside, vastastikuste kindlustusandjate, vastikuste kindlustusandjate liitude ja kindlustusasutuste ühinemiste kohta. Lisaks ei ole Prantsuse asutused vaatamata komisjoni taotlustele suutnud edastada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingutega seotud statistikat (nii üldisi kui ka turuosaliste kategooriate lõikes esitatud andmeid). Punktides 102 ja 103 esitatud tabelis märgitud andmed kirjeldavad seega täiendava ravikindlustuse turgu tervikuna, hõlmates muu hulgas lepinguid, mis ei vasta teatatud meetme raames toetuse saamiseks vajalikele tingimustele. Prantsusmaa kontrollikoja 2008. aastal avaldatud aruandes (34) rõhutatakse muu hulgas samuti, et täiendava kindlustuse valdkonnas napib tõsiselt andmeid kindlustatute arvu ja jaotuse kohta kategooriate ja eri tüüpi lepingute lõikes (üksiklepingud, vabatahtlikud ja kohustuslikud kollektiivlepingud) ning makstud hüvitiste kohta leibkonnakategooriate ja sissetulekute taseme kaupa. Prantsusmaa konkurentsiameti analüüside kohaselt näib turg siiski olevat üksiklepingute valdkonnas, (35) mis on siiski kõigest üks esimese meetmega seotud turusegment, killustunud või isegi väga killustunud.

| (102) | Ajavahemikul 2001–2007 arenes sektor jõuliselt, nagu näitab ka käesoleva punkti lõpus esitatud tabel (36). Kõnealuste ettevõtjate kogukäive oli 2007. aastal 27,4 miljardit eurot, mis on 55,8 % rohkem kui 2001. aastal, st keskmine kasv on olnud 7,6 % aastas. 2008. aasta käive on üle 29 miljardi euro ja kasv 2007. aastaga võrreldes 6 % (37).

  Täiendava tervisekindlustuse teenuseid pakkuvate ettevõtjate käibedünaamika 2001–2007










  (miljardit eurot) |
| --- | --- |
| | Vastastikused kindlustusandjad | Kindlustusasutused | Kindlustusseltsid | Kokku |
| 2001 | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001–2007 | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

Ajavahemikul 2001–2007 arenes sektor jõuliselt, nagu näitab ka käesoleva punkti lõpus esitatud tabel (36). Kõnealuste ettevõtjate kogukäive oli 2007. aastal 27,4 miljardit eurot, mis on 55,8 % rohkem kui 2001. aastal, st keskmine kasv on olnud 7,6 % aastas. 2008. aasta käive on üle 29 miljardi euro ja kasv 2007. aastaga võrreldes 6 % (37).

Täiendava tervisekindlustuse teenuseid pakkuvate ettevõtjate käibedünaamika 2001–2007

(miljardit eurot)

Vastastikused kindlustusandjad

Kindlustusasutused

Kindlustusseltsid

Kokku

2001

10,6

3,3

3,7

17,6

2007

16,0

4,7

6,7

27,4

2001–2007

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Prantsuse asutuste esitatud arvandmete kohaselt on üksik- ja kollektiivlepingute vaheline jaotus järgmine (2004. aasta andmed): | Kindlustusasutused | Vastastikused kindlustusandjad | Kindlustusseltsid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kollektiivlepingud | 38 % | 33 % | 29 % |
| Üksiklepingud | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kollektiivsed + üksiklepingud | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Prantsuse asutuste esitatud arvandmete kohaselt on üksik- ja kollektiivlepingute vaheline jaotus järgmine (2004. aasta andmed):

Kindlustusasutused

Vastastikused kindlustusandjad

Kindlustusseltsid

Kollektiivlepingud

38 %

33 %

29 %

Üksiklepingud

6 %

67 %

27 %

Kollektiivsed + üksiklepingud

18 %

54 %

28 %

| (104) | Kui vastastikused kindlustusandjad ja vastastikuste kindlustusandjate liidud pakuvad peamiselt üksiklepinguid, siis kindlustusasutused pakuvad enamasti kollektiivlepinguid (ettevõtte tasandi või valdkondlikke lepinguid). Kindlustusseltside portfell on üldiselt tasakaalustatum. |
| --- | --- |

(104)

Kui vastastikused kindlustusandjad ja vastastikuste kindlustusandjate liidud pakuvad peamiselt üksiklepinguid, siis kindlustusasutused pakuvad enamasti kollektiivlepinguid (ettevõtte tasandi või valdkondlikke lepinguid). Kindlustusseltside portfell on üldiselt tasakaalustatum.

| (105) | Elanikkonna hõlmatus on märkimisväärselt kasvanud: kui 1996. aastal oli kaetud 84 % elanikkonnast, siis 2006. aastal oli see näitaja juba 92,8 %. Vastastikuste kindlustusandjate klientuuri seas on toetusesaajaid vahemikus 32–38 miljonit, kindlustusseltsides 13 miljonit ja kindlustusasutustes 11 miljonit ning neile tuleb lisada veel üle 4 miljoni isiku, kes kasutavad CMU-C fondi (üleüldine ravikindlustus), mis pakub täiendavat ravikindlustust kõige vaesematele. See tähendab, et praeguse seisuga ei ole täiendavat ravikindlustust 7–8 %-l prantslastest (38). |
| --- | --- |

(105)

Elanikkonna hõlmatus on märkimisväärselt kasvanud: kui 1996. aastal oli kaetud 84 % elanikkonnast, siis 2006. aastal oli see näitaja juba 92,8 %. Vastastikuste kindlustusandjate klientuuri seas on toetusesaajaid vahemikus 32–38 miljonit, kindlustusseltsides 13 miljonit ja kindlustusasutustes 11 miljonit ning neile tuleb lisada veel üle 4 miljoni isiku, kes kasutavad CMU-C fondi (üleüldine ravikindlustus), mis pakub täiendavat ravikindlustust kõige vaesematele. See tähendab, et praeguse seisuga ei ole täiendavat ravikindlustust 7–8 %-l prantslastest (38).

| (106) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(106)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (107) | Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad niisiis olema korraga täidetud järgmised tingimused: 1) kõnealune meede annab eelise, 2) eelis antakse riigi ressurssidest, 3) eelis on valikuline ja 4) kõnealune meede moonutab või võib moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(107)

Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad niisiis olema korraga täidetud järgmised tingimused: 1) kõnealune meede annab eelise, 2) eelis antakse riigi ressurssidest, 3) eelis on valikuline ja 4) kõnealune meede moonutab või võib moonutada konkurentsi ja võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (108) | Pole kahtlust, et ettevõtte tulumaksu ja territoriaalse ettevõtlusmaksuga seotud maksuvabastused või -soodustused, mille kaudu kaotatakse või vähendatakse kulu, mille asjaomased ettevõtjad peaksid kandma, kujutavad endast toetusesaajale eelist (39). Seega on kõnealuste maksuvabastuste või -soodustuse puhul tegemist majandusliku eelisega. |
| --- | --- |

(108)

Pole kahtlust, et ettevõtte tulumaksu ja territoriaalse ettevõtlusmaksuga seotud maksuvabastused või -soodustused, mille kaudu kaotatakse või vähendatakse kulu, mille asjaomased ettevõtjad peaksid kandma, kujutavad endast toetusesaajale eelist (39). Seega on kõnealuste maksuvabastuste või -soodustuse puhul tegemist majandusliku eelisega.

| (109) | Seoses CTIP väidetega, et tegemist võib olla avaliku teenuse osutamisega, märgib komisjon, et kohtuotsuses Altmark (40) nimetatud tingimused (mille alusel saab teatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul meetme käsitamise riigiabina välistada) ei ole käesoleval juhul täidetud (vt eriti punkt 144, kohtuotsuse Altmark kolmas tingimus, mille kohaselt ei ole tegemist ülemäärase hüvitamisega). Niisiis on tõepoolest tegemist majandusliku eelisega. |
| --- | --- |

(109)

Seoses CTIP väidetega, et tegemist võib olla avaliku teenuse osutamisega, märgib komisjon, et kohtuotsuses Altmark (40) nimetatud tingimused (mille alusel saab teatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul meetme käsitamise riigiabina välistada) ei ole käesoleval juhul täidetud (vt eriti punkt 144, kohtuotsuse Altmark kolmas tingimus, mille kohaselt ei ole tegemist ülemäärase hüvitamisega). Niisiis on tõepoolest tegemist majandusliku eelisega.

| (110) | Eelise annab Prantsuse riik, kes seda tehes loobub teatavast maksutulust. Niisiis antakse eelis riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(110)

Eelise annab Prantsuse riik, kes seda tehes loobub teatavast maksutulust. Niisiis antakse eelis riigi ressurssidest.

| (111) | Samuti on meede valikuline. Valikulisus tuleneb esmalt sellest, et kõnealust meedet kohaldatakse konkreetses majandussektoris, st kindlustuse valdkonnas, ja teiseks puudutab meede kindlat lepingutüüpi (allsektorit). Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ettevõtte tulumaks on maks, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes olenemata sektorist, milles nad tegutsevad. Ettevõtte tulumaksuvabastus, millest saab kasu üksnes kindlustussektor, on seega ettevõtte tulumaksu üldise korra suhtes tehtav erand, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid. Sama kehtib territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamise kohta. Peale selle soodustab kõnealune maksuvabastus kindlustussektori sees teatavat tüüpi ravikindlustuslepingute, käesoleval juhul solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute pakkumist. Meetmega antakse niisiis solidaarsusel põhinevate lepingute pakkujatele eelis „klassikalisi” lepinguid pakkuvate ettevõtjate ees. |
| --- | --- |

(111)

Samuti on meede valikuline. Valikulisus tuleneb esmalt sellest, et kõnealust meedet kohaldatakse konkreetses majandussektoris, st kindlustuse valdkonnas, ja teiseks puudutab meede kindlat lepingutüüpi (allsektorit). Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et ettevõtte tulumaks on maks, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes olenemata sektorist, milles nad tegutsevad. Ettevõtte tulumaksuvabastus, millest saab kasu üksnes kindlustussektor, on seega ettevõtte tulumaksu üldise korra suhtes tehtav erand, millega soodustatakse teatavaid ettevõtjaid. Sama kehtib territoriaalsest ettevõtlusmaksust vabastamise kohta. Peale selle soodustab kõnealune maksuvabastus kindlustussektori sees teatavat tüüpi ravikindlustuslepingute, käesoleval juhul solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute pakkumist. Meetmega antakse niisiis solidaarsusel põhinevate lepingute pakkujatele eelis „klassikalisi” lepinguid pakkuvate ettevõtjate ees.

| (112) | Peale selle, et kindlustussektoris toimub Euroopa Liidu sisene kaubandus, tuleb ka meelde tuletada, et kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, siis võib see aidata riigisisest majandustegevust säilitada või arendada, kusjuures teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused selle liikmesriigi turule pääsemiseks seetõttu kahanevad (41). |
| --- | --- |

(112)

Peale selle, et kindlustussektoris toimub Euroopa Liidu sisene kaubandus, tuleb ka meelde tuletada, et kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, siis võib see aidata riigisisest majandustegevust säilitada või arendada, kusjuures teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused selle liikmesriigi turule pääsemiseks seetõttu kahanevad (41).

| (113) | Seega tugevneb asjaomaste ettevõtjate positsioon Euroopa Liidu siseses kaubanduses. Kõnealune meede võib niisiis moonutada konkurentsi ja kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(113)

Seega tugevneb asjaomaste ettevõtjate positsioon Euroopa Liidu siseses kaubanduses. Kõnealune meede võib niisiis moonutada konkurentsi ja kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubandust.

| (114) | Seega tuleb järeldada, et esimene meede on tõepoolest riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Prantsusmaa ei vaidle sellisele käsitusele vastu. |
| --- | --- |

(114)

Seega tuleb järeldada, et esimene meede on tõepoolest riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Prantsusmaa ei vaidle sellisele käsitusele vastu.

| (115) | Kuna teatatud meede on riigiabi, siis tuleb analüüsida selle kokkusobivust siseturuga. Prantsuse asutuste arvates on kõnealune meede Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv riigiabi. |
| --- | --- |

(115)

Kuna teatatud meede on riigiabi, siis tuleb analüüsida selle kokkusobivust siseturuga. Prantsuse asutuste arvates on kõnealune meede Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv riigiabi.

| (116) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a on sätestatud: „Siseturuga sobib kokku: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjassepuutuvate toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta.” |
| --- | --- |

(116)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a on sätestatud: „Siseturuga sobib kokku: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjassepuutuvate toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta.”

| (117) | Osutatud sätte alusel on riigiabimeede kokkusobiv juhul, kui täidetud on kolm järgmist tingimust:






  1. | abi on sotsiaalse suunitlusega; |
| --- | --- | --- |

(117)

Osutatud sätte alusel on riigiabimeede kokkusobiv juhul, kui täidetud on kolm järgmist tingimust:

1.

abi on sotsiaalse suunitlusega;

| 2. | abi antakse üksiktarbijatele; |
| --- | --- |

2.

abi antakse üksiktarbijatele;

| 3. | abi antakse toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta. |
| --- | --- |

3.

abi antakse toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta.

| (118) | Kõigepealt tuleb täpsustada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 tehakse lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelamise põhimõtte suhtes erand, mistõttu seda tuleb tõlgendada kitsalt (42). |
| --- | --- |

(118)

Kõigepealt tuleb täpsustada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikega 2 tehakse lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud riigiabi keelamise põhimõtte suhtes erand, mistõttu seda tuleb tõlgendada kitsalt (42).

| (119) | Mis puutub konkreetsemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamisse, siis tuleb siiski märkida, et komisjoni senistest otsustest lähtuvalt ei saa välistada olukorda, kus abi antakse vahendajale, kelle kaudu see jõuab üksiktarbijateni (43). Sellisel juhul peab rakendatav mehhanism siiski tagama abi tegeliku ülekandumise lõpptarbijale. |
| --- | --- |

(119)

Mis puutub konkreetsemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a kohaldamisse, siis tuleb siiski märkida, et komisjoni senistest otsustest lähtuvalt ei saa välistada olukorda, kus abi antakse vahendajale, kelle kaudu see jõuab üksiktarbijateni (43). Sellisel juhul peab rakendatav mehhanism siiski tagama abi tegeliku ülekandumise lõpptarbijale.

| (120) | Komisjon leiab, et meetme sotsiaalne suunitlus (esimene kriteerium) on tagatud, kuna see on suunatud isikutele, kellel on vanuse, tervisliku seisundi või sissetulekute tõttu raske saada täiendavat ravikindlustust. Üldise maksuseadustiku artiklis 207 on ette nähtud sotsiaalsed kriteeriumid, mida kindlustusandjad peavad toetuse saamiseks täitma (44). Kõnealuste kriteeriumidega kehtestatakse teatavate haavatavate elanikkonnarühmade, nagu näiteks madala sissetulekuga isikute või eakate minimaalne osakaal asjaomaste kindlustusandjate portfellis. Prantsuse asutuste esitatud esialgne määruseelnõu, milles täpsustatakse teatavaid hinnakujunduse tingimusi vastavalt kindlustatute sotsiaalsele seisundile, (45) annab kinnitust, et tegemist on haavatavatele elanikkonnarühmadele suunatud sotsiaalse meetmega. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leiab, et meetme sotsiaalne suunitlus (esimene kriteerium) on tagatud, kuna see on suunatud isikutele, kellel on vanuse, tervisliku seisundi või sissetulekute tõttu raske saada täiendavat ravikindlustust. Üldise maksuseadustiku artiklis 207 on ette nähtud sotsiaalsed kriteeriumid, mida kindlustusandjad peavad toetuse saamiseks täitma (44). Kõnealuste kriteeriumidega kehtestatakse teatavate haavatavate elanikkonnarühmade, nagu näiteks madala sissetulekuga isikute või eakate minimaalne osakaal asjaomaste kindlustusandjate portfellis. Prantsuse asutuste esitatud esialgne määruseelnõu, milles täpsustatakse teatavaid hinnakujunduse tingimusi vastavalt kindlustatute sotsiaalsele seisundile, (45) annab kinnitust, et tegemist on haavatavatele elanikkonnarühmadele suunatud sotsiaalse meetmega.

| (121) | Seevastu ei jõudnud komisjon uurimise käigus seisukohale, et abist saavad tõepoolest kasu üksiktarbijad (teine kriteerium). |
| --- | --- |

(121)

Seevastu ei jõudnud komisjon uurimise käigus seisukohale, et abist saavad tõepoolest kasu üksiktarbijad (teine kriteerium).

| (122) | Prantsuse asutuste väitel saavad ettevõtjatele antavast abist kaudselt kasu üksiktarbijad. Täiendava ravikindlustuse turul valitsev tihe konkurents aitab tarbijalt nõutavate kindlustuspreemiate kindlaksmääramise kaudu tagada ettevõtjatele antud abi ülekandumise tarbijale. |
| --- | --- |

(122)

Prantsuse asutuste väitel saavad ettevõtjatele antavast abist kaudselt kasu üksiktarbijad. Täiendava ravikindlustuse turul valitsev tihe konkurents aitab tarbijalt nõutavate kindlustuspreemiate kindlaksmääramise kaudu tagada ettevõtjatele antud abi ülekandumise tarbijale.

| (123) | Sellega seoses tuleb märkida, et maksuvabastust, mida Prantsusmaa kohaldas solidaarsusel põhinevate ravikindlustuslepingute suhtes, käsitas komisjon siseturuga kokkusobiva riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a tähenduses (46). Kõnealusel juhul ei olnud kahtlust, et maksuvabastus oli kasulik ennekõike üksiktarbijatele, kellel maksukoormus reaalselt lasus. Maksusumma oli kindlustuspreemiate osa ja solidaarsusel põhinevate lepingute puhul vähenes maksuvabastuse võrra kindlustuspreemiate maksumus. |
| --- | --- |

(123)

Sellega seoses tuleb märkida, et maksuvabastust, mida Prantsusmaa kohaldas solidaarsusel põhinevate ravikindlustuslepingute suhtes, käsitas komisjon siseturuga kokkusobiva riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a tähenduses (46). Kõnealusel juhul ei olnud kahtlust, et maksuvabastus oli kasulik ennekõike üksiktarbijatele, kellel maksukoormus reaalselt lasus. Maksusumma oli kindlustuspreemiate osa ja solidaarsusel põhinevate lepingute puhul vähenes maksuvabastuse võrra kindlustuspreemiate maksumus.

| (124) | Käesoleval juhul ei anta abi kindlustajate poolt tasutavate kindlustuspreemiatega proportsionaalselt kaudsest maksust vabastamise kaudu, vaid ettevõtte tulumaksuvabastuse kaudu, mida arvestatakse kasumilt, mis kindlustusselts on teeninud kõigi solidaarsusel ja vastutusel põhineva lepingu sõlminud kindlustatute pealt. |
| --- | --- |

(124)

Käesoleval juhul ei anta abi kindlustajate poolt tasutavate kindlustuspreemiatega proportsionaalselt kaudsest maksust vabastamise kaudu, vaid ettevõtte tulumaksuvabastuse kaudu, mida arvestatakse kasumilt, mis kindlustusselts on teeninud kõigi solidaarsusel ja vastutusel põhineva lepingu sõlminud kindlustatute pealt.

| (125) | Ettevõtte tulumaksuvabastuse ülekandumine lõpptarbijale ei ole kaugeltki mitte kindel. Esiteks ei ole komisjonil andmeid, mis tõendaksid, et ettevõtte tulumaks (ja sellest maksust vabastamine) avaldab asjakohasel turul reaalset mõju üksiktarbijatele. Lisaks aga toodi Prantsusmaa kontrollikoja aruandes esile tõsiasi, et viimastel aastatel on kasumimarginaalid kindlustussektoris märkimisväärselt tõusnud (2003. aastal oli marginaal 12 %, 2007. aastal aga 23 %) (47). Kasumimarginaalide märkimisväärse tõusu taustal on raske uskuda, et on olemas turumehhanism, mis tagab ettevõtte tulumaksuvabastuse reaalse ülekandumise lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

(125)

Ettevõtte tulumaksuvabastuse ülekandumine lõpptarbijale ei ole kaugeltki mitte kindel. Esiteks ei ole komisjonil andmeid, mis tõendaksid, et ettevõtte tulumaks (ja sellest maksust vabastamine) avaldab asjakohasel turul reaalset mõju üksiktarbijatele. Lisaks aga toodi Prantsusmaa kontrollikoja aruandes esile tõsiasi, et viimastel aastatel on kasumimarginaalid kindlustussektoris märkimisväärselt tõusnud (2003. aastal oli marginaal 12 %, 2007. aastal aga 23 %) (47). Kasumimarginaalide märkimisväärse tõusu taustal on raske uskuda, et on olemas turumehhanism, mis tagab ettevõtte tulumaksuvabastuse reaalse ülekandumise lõpptarbijatele.

| (126) | CTIP märgib muu hulgas, et osa kasumist tuleb suunata reservi moodustamisse, mis aitaks täita solventsusega seotud kohutusi, ning et seetõttu oleks normaalne, kui vähemalt osa eelisest tohiks kasutada solventsusnõude iga-aastase kasvu täielikuks või osaliseks katmiseks. Argumendiga sooviti näidata, et meede aitab kasvatada kindlustusseltside kasumit, mitte aga vähendada tarbijate asjakohaste riskide vastu kindlustamise kulusid. |
| --- | --- |

(126)

CTIP märgib muu hulgas, et osa kasumist tuleb suunata reservi moodustamisse, mis aitaks täita solventsusega seotud kohutusi, ning et seetõttu oleks normaalne, kui vähemalt osa eelisest tohiks kasutada solventsusnõude iga-aastase kasvu täielikuks või osaliseks katmiseks. Argumendiga sooviti näidata, et meede aitab kasvatada kindlustusseltside kasumit, mitte aga vähendada tarbijate asjakohaste riskide vastu kindlustamise kulusid.

| (127) | Komisjoni seisukohta ei lükka ümber ka Prantsusmaa argument, mille kohaselt täiendava ravikindlustuse lepingud on klientuuri säilitamiseks mõeldud toode, millega innustatakse ettevõtjaid rakendama atraktiivset hinnapoliitikat. Tuleb nimelt meenutada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a nõutakse, et eelis peab reaalselt üle kanduma üksiktarbijatele. Järelikult ei saa olukorras, kus ettevõtjaid lihtsalt innustatakse osa eelisest lõpptarbijatele üle andma, väita, et eelise reaalse ülekandumise nõue on täidetud. |
| --- | --- |

(127)

Komisjoni seisukohta ei lükka ümber ka Prantsusmaa argument, mille kohaselt täiendava ravikindlustuse lepingud on klientuuri säilitamiseks mõeldud toode, millega innustatakse ettevõtjaid rakendama atraktiivset hinnapoliitikat. Tuleb nimelt meenutada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a nõutakse, et eelis peab reaalselt üle kanduma üksiktarbijatele. Järelikult ei saa olukorras, kus ettevõtjaid lihtsalt innustatakse osa eelisest lõpptarbijatele üle andma, väita, et eelise reaalse ülekandumise nõue on täidetud.

| (128) | Komisjon leiab niisiis, et meetmega ei tagata eelise reaalset ülekandumist lõpptarbijatele, nagu on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon leiab niisiis, et meetmega ei tagata eelise reaalset ülekandumist lõpptarbijatele, nagu on nõutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a.

| (129) | Samuti jõuti komisjoni uurimise tulemusel järeldusele, et toote päritolul põhineva diskrimineerimise ärahoidmise tingimus (kolmas kriteerium) ei ole täidetud. Et veenduda, kas tingimus on täidetud, tuleb kontrollida, kas tarbijad saavad abi olenemata ettevõtjast, kes asjaomase liikmesriigi seatud sotsiaalse eesmärgi täitmiseks mõeldud toodet või teenust pakub, ning ega Euroopa Liidus registreeritud kindlustusseltsidele ei tehta turule sisenemiseks mingeid takistusi (48). Käesoleval juhul aga peavad abi saada soovivad ettevõtjad lisaks abikõlblike lepingutega seotud kriteeriumide täitmisele ületama ka künnised, mis on seotud kindlustatute arvuga (120 000/150 000 lepingut) või solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaaluga täiendava ravikindlustuse lepingute portfellis (85 %/93 %). |
| --- | --- |

(129)

Samuti jõuti komisjoni uurimise tulemusel järeldusele, et toote päritolul põhineva diskrimineerimise ärahoidmise tingimus (kolmas kriteerium) ei ole täidetud. Et veenduda, kas tingimus on täidetud, tuleb kontrollida, kas tarbijad saavad abi olenemata ettevõtjast, kes asjaomase liikmesriigi seatud sotsiaalse eesmärgi täitmiseks mõeldud toodet või teenust pakub, ning ega Euroopa Liidus registreeritud kindlustusseltsidele ei tehta turule sisenemiseks mingeid takistusi (48). Käesoleval juhul aga peavad abi saada soovivad ettevõtjad lisaks abikõlblike lepingutega seotud kriteeriumide täitmisele ületama ka künnised, mis on seotud kindlustatute arvuga (120 000/150 000 lepingut) või solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute osakaaluga täiendava ravikindlustuse lepingute portfellis (85 %/93 %).

| (130) | Prantsuse asutuste hinnangul on künniste puhul tegemist stiimuliga, millega innustatakse kindlustusseltse nn „halba riski”, mida iseloomustab asjaomaste isikute vanus või sissetulekute tase, oma portfellis vastastikkuse alusel kindlustama, ning et neid on vaja selleks, et vältida maksueelise mõju liiga väiksele osale kindlustusandjate tegevusest ning saavutada solidaarsuse ja vastastikuse kindlustamisega seotud eesmärke. Meetme sotsiaalse eesmärgi saavutamise saab tagada üksnes mehhanismi kaudu, millega kohustatakse kindlustusseltse omama ravikindlustuse portfellis minimaalset hulka või olulist osa solidaarsusel ja vastutusel põhinevaid lepinguid. Sellise künnistel põhineva mehhanismita ei oleks ükski säte võimaldanud tagada kindlustuskaitseta elanikkonnarühmade kindlustatuse kasvu ja maksuvabastused avaldaksid kindlustusandjatele vaid tühimõju. Osakaaluga seotud künnis võimaldaks väiksematel kindlustusandjatel, kelle puhul seda tüüpi lepingud võivad olla peaaegu ainus tegevusala, kuid kes ei suuda ületada kvantitatiivset künnist, saada meetmest samuti kasu, samas kui absoluutväärtusega seotud künnised võimaldaksid meetmest kasu saada kindlustusseltsidel, kes pakuvad seda tüüpi lepinguid suurel hulgal (ehkki see ei ole nende ainus tegevusala). |
| --- | --- |

(130)

Prantsuse asutuste hinnangul on künniste puhul tegemist stiimuliga, millega innustatakse kindlustusseltse nn „halba riski”, mida iseloomustab asjaomaste isikute vanus või sissetulekute tase, oma portfellis vastastikkuse alusel kindlustama, ning et neid on vaja selleks, et vältida maksueelise mõju liiga väiksele osale kindlustusandjate tegevusest ning saavutada solidaarsuse ja vastastikuse kindlustamisega seotud eesmärke. Meetme sotsiaalse eesmärgi saavutamise saab tagada üksnes mehhanismi kaudu, millega kohustatakse kindlustusseltse omama ravikindlustuse portfellis minimaalset hulka või olulist osa solidaarsusel ja vastutusel põhinevaid lepinguid. Sellise künnistel põhineva mehhanismita ei oleks ükski säte võimaldanud tagada kindlustuskaitseta elanikkonnarühmade kindlustatuse kasvu ja maksuvabastused avaldaksid kindlustusandjatele vaid tühimõju. Osakaaluga seotud künnis võimaldaks väiksematel kindlustusandjatel, kelle puhul seda tüüpi lepingud võivad olla peaaegu ainus tegevusala, kuid kes ei suuda ületada kvantitatiivset künnist, saada meetmest samuti kasu, samas kui absoluutväärtusega seotud künnised võimaldaksid meetmest kasu saada kindlustusseltsidel, kes pakuvad seda tüüpi lepinguid suurel hulgal (ehkki see ei ole nende ainus tegevusala).

| (131) | Komisjon tõdeb esmalt, et Prantsuse asutused ei ole suutnud esitada täpset teavet solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute praeguse jaotuse kohta eri turuosaliste vahel, samuti mitte selliste lepingute arvu ega osakaalu kohta nende kindlustusportfellis. Komisjoni analüüsist selgub siiski, et vastastikustel kindlustusandjatel ja vastastikuste kindlustusandjate liitudel on seaduslik kohustus pakkuda üksnes solidaarsusel põhinevaid lepinguid (49). Praktikas näib ka kindlustusasutuste suhtes kehtivat sama kohustus. Seega peaksid vastastikused kindlustusandjad ja kindlustusasutused osakaaluga seotud künnise enamasti ületama, samas kui kindlustusseltsidel, kelle turuosa solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute turul on väike ja kes soovivad sellesse investeerida, võib tekkida raskusi (nii osakaalu kui ka absoluutväärtusega seotud) künnise ületamisega ja ühtlasi maksuvabastuse saamisega. Eriti selgelt ilmneb see kindlustusseltside puhul, kelle portfellis on märkimisväärsel hulgal „klassikalisi” lepinguid, mis ei vasta solidaarsusel põhinevate lepingute tingimustele. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon tõdeb esmalt, et Prantsuse asutused ei ole suutnud esitada täpset teavet solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute praeguse jaotuse kohta eri turuosaliste vahel, samuti mitte selliste lepingute arvu ega osakaalu kohta nende kindlustusportfellis. Komisjoni analüüsist selgub siiski, et vastastikustel kindlustusandjatel ja vastastikuste kindlustusandjate liitudel on seaduslik kohustus pakkuda üksnes solidaarsusel põhinevaid lepinguid (49). Praktikas näib ka kindlustusasutuste suhtes kehtivat sama kohustus. Seega peaksid vastastikused kindlustusandjad ja kindlustusasutused osakaaluga seotud künnise enamasti ületama, samas kui kindlustusseltsidel, kelle turuosa solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute turul on väike ja kes soovivad sellesse investeerida, võib tekkida raskusi (nii osakaalu kui ka absoluutväärtusega seotud) künnise ületamisega ja ühtlasi maksuvabastuse saamisega. Eriti selgelt ilmneb see kindlustusseltside puhul, kelle portfellis on märkimisväärsel hulgal „klassikalisi” lepinguid, mis ei vasta solidaarsusel põhinevate lepingute tingimustele.

| (132) | Sellises kontekstis ei eeldaks künniste ületamine kõigilt kindlustusandjatelt võrdset pingutust ega mõjuks stiimulina kindlustusandjatele, kelle puhul künnise kriteeriumid on juba täidetud (eelkõige vastastikustele kindlustusandjatele, vastastikuste kindlustusandjate liitudele ja kindlustusasutustele). Vastupidiselt Prantsusmaa väitele ei aita künniste kehtestamine vältida tühimõjuefekti. |
| --- | --- |

(132)

Sellises kontekstis ei eeldaks künniste ületamine kõigilt kindlustusandjatelt võrdset pingutust ega mõjuks stiimulina kindlustusandjatele, kelle puhul künnise kriteeriumid on juba täidetud (eelkõige vastastikustele kindlustusandjatele, vastastikuste kindlustusandjate liitudele ja kindlustusasutustele). Vastupidiselt Prantsusmaa väitele ei aita künniste kehtestamine vältida tühimõjuefekti.

| (133) | Komisjoni arvates on künniste ainsaks tagajärjeks toote päritolul põhinev diskrimineerimine. Näib, et künniste tõttu võib osa kindlustusandjaid maksuvabastusest saadavast kasust ilma jääda, ehkki nad võivad pakkuda solidaarsusel ja vastutusel põhinevaid lepinguid, mida Prantsuse asutused soovivad toetada. Künnistega võidakse anda eelis turul juba tegutsevatele ettevõtjatele ning takistada asjakohasele turule sisenemast teatavaid ettevõtjaid, kes ei suuda või kardavad, et ei pruugi suuta neid ületada. |
| --- | --- |

(133)

Komisjoni arvates on künniste ainsaks tagajärjeks toote päritolul põhinev diskrimineerimine. Näib, et künniste tõttu võib osa kindlustusandjaid maksuvabastusest saadavast kasust ilma jääda, ehkki nad võivad pakkuda solidaarsusel ja vastutusel põhinevaid lepinguid, mida Prantsuse asutused soovivad toetada. Künnistega võidakse anda eelis turul juba tegutsevatele ettevõtjatele ning takistada asjakohasele turule sisenemast teatavaid ettevõtjaid, kes ei suuda või kardavad, et ei pruugi suuta neid ületada.

| (134) | Samuti on tõenäoline, et toetuse suurus on iga kindlustusandja puhul erinev olenevalt asjakohaste tehingutega seoses teenitud kasumist, mis aga ei oleks kooskõlas nõudega, mille kohaselt tarbijad peavad kõnealusest abist kasu saama olenemata sellest, milline ettevõtja pakub toodet või teenust, mille abil soovitakse saavutada asjaomase liikmesriigi seatud sotsiaalse suunitlusega eesmärk (50). |
| --- | --- |

(134)

Samuti on tõenäoline, et toetuse suurus on iga kindlustusandja puhul erinev olenevalt asjakohaste tehingutega seoses teenitud kasumist, mis aga ei oleks kooskõlas nõudega, mille kohaselt tarbijad peavad kõnealusest abist kasu saama olenemata sellest, milline ettevõtja pakub toodet või teenust, mille abil soovitakse saavutada asjaomase liikmesriigi seatud sotsiaalse suunitlusega eesmärk (50).

| (135) | Seega tuleb järeldada, et Prantsusmaa teatatud abikava solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute väljatöötamiseks ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(135)

Seega tuleb järeldada, et Prantsusmaa teatatud abikava solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute väljatöötamiseks ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv.

| (136) | Ehkki Prantsusmaa ei viita sõnaselgelt muudele riigiabi kokkusobivust käsitlevatele sätetele, tuleb nentida, et ükski Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteerium ei ole käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(136)

Ehkki Prantsusmaa ei viita sõnaselgelt muudele riigiabi kokkusobivust käsitlevatele sätetele, tuleb nentida, et ükski Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteerium ei ole käesoleval juhul täidetud.

| (137) | Mis puutub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 muudesse sätetesse peale punkti a, siis tuleb nentida, et punktides b ja c ette nähtud kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul ilmselgelt täidetud. |
| --- | --- |

(137)

Mis puutub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 muudesse sätetesse peale punkti a, siis tuleb nentida, et punktides b ja c ette nähtud kokkusobivuse kriteeriumid ei ole käesoleval juhul ilmselgelt täidetud.

| (138) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(138)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (139) | FNMFi väitel on abi eesmärgiks soodustada solidaarsusel ja vastutusel põhineva täiendava ravikindlustuse väljatöötamist tingimustel, mis ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Vaatamata sellekohastele taotlustele ei ole komisjon Prantsuse asutustelt siiski saanud arvandmeid, mis tõendaksid, et eelmises punktis osutatud kokkusobivuse kriteerium on täidetud, samuti aga teavet kehtivate maksumeetmete mõju kohta solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute leviku ega kavandatava täiendava eelise ja kõnealust tüüpi lepingute haldamisega seotud täiendavate kulude või nõuete suhte kohta. Komisjon ei saa seega kontrollida, kas kavandatavad maksumeetmed on kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Igatahes tuleb märkida, et ettevõtte tulumaksuvabastus ei ole seotud investeerimise, töökohtade loomise ega konkreetsete projektidega. Niisiis on tegemist maksude püsiva vähendamisega, mida käsitatakse tegevusabina, mida väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(139)

FNMFi väitel on abi eesmärgiks soodustada solidaarsusel ja vastutusel põhineva täiendava ravikindlustuse väljatöötamist tingimustel, mis ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Vaatamata sellekohastele taotlustele ei ole komisjon Prantsuse asutustelt siiski saanud arvandmeid, mis tõendaksid, et eelmises punktis osutatud kokkusobivuse kriteerium on täidetud, samuti aga teavet kehtivate maksumeetmete mõju kohta solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute leviku ega kavandatava täiendava eelise ja kõnealust tüüpi lepingute haldamisega seotud täiendavate kulude või nõuete suhte kohta. Komisjon ei saa seega kontrollida, kas kavandatavad maksumeetmed on kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed. Igatahes tuleb märkida, et ettevõtte tulumaksuvabastus ei ole seotud investeerimise, töökohtade loomise ega konkreetsete projektidega. Niisiis on tegemist maksude püsiva vähendamisega, mida käsitatakse tegevusabina, mida väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (140) | Prantsusmaa ei viidanud ühelegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud kokkusobivuse kriteeriumile. |
| --- | --- |

(140)

Prantsusmaa ei viidanud ühelegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud kokkusobivuse kriteeriumile.

| (141) | CTIP väitel on kollektiivlepingutel põhinevate meetmete, sealhulgas ka kõnealuse meetme eesmärgiks korvata sotsiaalkindlustussüsteemi puudujääke. Komisjon märgib, et CTIP ei viita sõnaselgelt üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolule, ning Prantsusmaa, kes peaks tõendama kõnealuse abi kokkusobivust lepinguga, ei viita Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2. Sellistel asjaoludel ei saa komisjon hinnata kõnealuse riigiabi kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 valguses. Lisaks märgib komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(141)

CTIP väitel on kollektiivlepingutel põhinevate meetmete, sealhulgas ka kõnealuse meetme eesmärgiks korvata sotsiaalkindlustussüsteemi puudujääke. Komisjon märgib, et CTIP ei viita sõnaselgelt üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolule, ning Prantsusmaa, kes peaks tõendama kõnealuse abi kokkusobivust lepinguga, ei viita Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2. Sellistel asjaoludel ei saa komisjon hinnata kõnealuse riigiabi kokkusobivust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 valguses. Lisaks märgib komisjon järgmist.

| (142) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(142)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 on sätestatud, et ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (143) | Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et kui välja arvata valdkonnad, mille puhul kõnealust küsimust reguleeritakse Euroopa Liidu õigusaktidega, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitatavate teenuste hindamisel laiaulatuslik kaalutluspädevus. Ent isegi kui oletada, et käesoleval juhul on tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega (mida Prantsusmaa väitnud ei ole), siis tuleb nentida, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt ei tohi üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavatele ettevõtjatele makstav hüvitis ületada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, võttes arvesse teenuse osutamisest saadavat tulu ja kohustuste täitmisega seoses teenitavat mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(143)

Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et kui välja arvata valdkonnad, mille puhul kõnealust küsimust reguleeritakse Euroopa Liidu õigusaktidega, on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitatavate teenuste hindamisel laiaulatuslik kaalutluspädevus. Ent isegi kui oletada, et käesoleval juhul on tegemist üldist majandushuvi pakkuva teenusega (mida Prantsusmaa väitnud ei ole), siis tuleb nentida, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt ei tohi üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutavatele ettevõtjatele makstav hüvitis ületada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, võttes arvesse teenuse osutamisest saadavat tulu ja kohustuste täitmisega seoses teenitavat mõistlikku kasumit.

| (144) | Sellega seoses piisab, kui märkida, et kõnealune maksumeede ei hõlma mehhanismi, mis võimaldaks välistada asjaomaste ettevõtjate kuludega võrreldes ülemäärase hüvitamise. Nimelt tuleb nentida, et kõnealuse abi (asjakohaste tehingute maksuvabastus) suurus ei ole kuidagi seotud kindlustusandjate lisakulutustega. Samuti ei ole see seotud ei kindlustatute makstavate kindlustuspreemiate ega lepingute arvuga. |
| --- | --- |

(144)

Sellega seoses piisab, kui märkida, et kõnealune maksumeede ei hõlma mehhanismi, mis võimaldaks välistada asjaomaste ettevõtjate kuludega võrreldes ülemäärase hüvitamise. Nimelt tuleb nentida, et kõnealuse abi (asjakohaste tehingute maksuvabastus) suurus ei ole kuidagi seotud kindlustusandjate lisakulutustega. Samuti ei ole see seotud ei kindlustatute makstavate kindlustuspreemiate ega lepingute arvuga.

| (145) | Sellises kontekstis järeldab komisjon, et asjakohast meedet ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(145)

Sellises kontekstis järeldab komisjon, et asjakohast meedet ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel siseturuga kokkusobivaks.

VIII.2.   Tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus teatavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute puhul

| (146) | Täiendava sotsiaalkindlustuse (prévoyance) turg hõlmab tehinguid, mille eesmärgiks on lisaks riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile täiendavalt ennetada isiku surma, tervisekahjustuste, raseduse ja sünnitusega, töövõimetusega, invaliidsusega või töö kaotamisega seotud riske ja isikuid nendeks juhtumiteks kindlustada (51). |
| --- | --- |

(146)

Täiendava sotsiaalkindlustuse (prévoyance) turg hõlmab tehinguid, mille eesmärgiks on lisaks riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile täiendavalt ennetada isiku surma, tervisekahjustuste, raseduse ja sünnitusega, töövõimetusega, invaliidsusega või töö kaotamisega seotud riske ja isikuid nendeks juhtumiteks kindlustada (51).

| (147) | Täiendav sotsiaalkindlustuskaitse võimaldab:






  — | muuta raviteenuseid kättesaadavamaks, tagades ravikulude täiendava hüvitamise haiguse, raseduse ja sünnituse, õnnetusjuhtumite jms korral, |
| --- | --- | --- |

(147)

Täiendav sotsiaalkindlustuskaitse võimaldab:

—

muuta raviteenuseid kättesaadavamaks, tagades ravikulude täiendava hüvitamise haiguse, raseduse ja sünnituse, õnnetusjuhtumite jms korral,

| — | tagada palga osalise või täieliku säilimise töölt eemalviibimise, invaliidsuse või võimetuse korral, |
| --- | --- |

—

tagada palga osalise või täieliku säilimise töölt eemalviibimise, invaliidsuse või võimetuse korral,

| — | tagada kindlustatu surma korral tema abikaasale ja lastele kapitali ja sellest saadava tulu, |
| --- | --- |

—

tagada kindlustatu surma korral tema abikaasale ja lastele kapitali ja sellest saadava tulu,

| — | näha ette täiendava sissetuleku eestkoste alla sattumise korral. |
| --- | --- |

—

näha ette täiendava sissetuleku eestkoste alla sattumise korral.

| (148) | Kõnealusel turul tegutseb kolme tüüpi ettevõtjaid: kindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusettevõtjad (kindlustusseltsid, vastastikkuse alusel tegutsevad kindlustusettevõtjad ja pankade tütarettevõtted), vastastikuse kindlustamise seadustikuga reguleeritavad vastastikused kindlustusandjad ning sotsiaalkindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusasutused. |
| --- | --- |

(148)

Kõnealusel turul tegutseb kolme tüüpi ettevõtjaid: kindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusettevõtjad (kindlustusseltsid, vastastikkuse alusel tegutsevad kindlustusettevõtjad ja pankade tütarettevõtted), vastastikuse kindlustamise seadustikuga reguleeritavad vastastikused kindlustusandjad ning sotsiaalkindlustusseadustikuga reguleeritavad kindlustusasutused.

| (149) | Täiendava sotsiaalkindlustuse lepingu võib sõlmida kas kollektiivselt, liitudes tööandja kaudu valdkondliku või valdkondadevahelise kollektiivlepinguga, või individuaalselt, pöördudes otse kindlustusseltsi või vastastikuse kindlustusandja poole. |
| --- | --- |

(149)

Täiendava sotsiaalkindlustuse lepingu võib sõlmida kas kollektiivselt, liitudes tööandja kaudu valdkondliku või valdkondadevahelise kollektiivlepinguga, või individuaalselt, pöördudes otse kindlustusseltsi või vastastikuse kindlustusandja poole.

| (150) | Tänapäeval on enamik töötajaid kaitstud kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustuse lepinguga. Liitumine võib olla kohustuslik või vabatahtlik. |
| --- | --- |

(150)

Tänapäeval on enamik töötajaid kaitstud kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustuse lepinguga. Liitumine võib olla kohustuslik või vabatahtlik.

| (151) | Kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustusskeemi puhul on tegemist kolmepoolse suhtega:






  — | tööandja täidab kohustusi oma töötajate ees ja sõlmib selleks kindlustuslepingu (52), |
| --- | --- | --- |

(151)

Kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustusskeemi puhul on tegemist kolmepoolse suhtega:

—

tööandja täidab kohustusi oma töötajate ees ja sõlmib selleks kindlustuslepingu (52),

| — | kindlustusandja saab kindlustusmaksetest tulu ja vastutasuks võtab riski enda kanda, |
| --- | --- |

—

kindlustusandja saab kindlustusmaksetest tulu ja vastutasuks võtab riski enda kanda,

| — | töötajad saavad lepingust kasu. |
| --- | --- |

—

töötajad saavad lepingust kasu.

| (152) | Prantsuse asutuste edastatud 2005. aasta prognooside kohaselt oli täiendava sotsiaalkindlustuse turu aastakäive 20 miljardit eurot (kollektiiv- ja üksiklepingud). Suurim turuosa on kindlustusseltsidel (71 % kindlustusmaksetest), kindlustusasutuste ja vastastikuste kindlustusandjate turuosa on vastavalt 21 % ja 8 %. Tuleb siiski täpsustada, et viimati nimetatud näitajad on seotud kõigi kõnealuses valdkonnas seotud lepingutega: üksiklepingud, vabatahtlikud kollektiivlepingud ja kohustuslikud kollektiivlepingud. |
| --- | --- |

(152)

Prantsuse asutuste edastatud 2005. aasta prognooside kohaselt oli täiendava sotsiaalkindlustuse turu aastakäive 20 miljardit eurot (kollektiiv- ja üksiklepingud). Suurim turuosa on kindlustusseltsidel (71 % kindlustusmaksetest), kindlustusasutuste ja vastastikuste kindlustusandjate turuosa on vastavalt 21 % ja 8 %. Tuleb siiski täpsustada, et viimati nimetatud näitajad on seotud kõigi kõnealuses valdkonnas seotud lepingutega: üksiklepingud, vabatahtlikud kollektiivlepingud ja kohustuslikud kollektiivlepingud.

| (153) | Lisaks on valikumenetluse (53) raames surma, võimetuse ja invaliidsusega seotud riskide vastu sõlmitavate lepingute turu käive Prantsuse asutuste hinnangul üle 4 miljardi euro ning see hõlmab peaaegu kõiki kindlustusasutuste täiendava sotsiaalkindlustusega seotud tehinguid (4,2 miljardit eurot) ning osa kindlustusseltside ja vastastikuste kindlustusandjate kollektiivlepingutest. Viimaste osakaalu kohta valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turul ei ole siiski täpsemaid andmeid esitatud. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks on valikumenetluse (53) raames surma, võimetuse ja invaliidsusega seotud riskide vastu sõlmitavate lepingute turu käive Prantsuse asutuste hinnangul üle 4 miljardi euro ning see hõlmab peaaegu kõiki kindlustusasutuste täiendava sotsiaalkindlustusega seotud tehinguid (4,2 miljardit eurot) ning osa kindlustusseltside ja vastastikuste kindlustusandjate kollektiivlepingutest. Viimaste osakaalu kohta valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turul ei ole siiski täpsemaid andmeid esitatud.

| (154) | Ehkki Prantsusmaa möönis oma teates, et meedet võib pidada riigiabiks, märgiti hiljem, et vähemalt osa meetmest ei saa käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses tulenevalt valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute eripärast (ranged piirangud hinnakujunduse, riskide valiku ja haldamise valdkonnas), mille tõttu kõnealuseid lepinguid ohustab eelkõige kahjusummade kõikumine võrreldes algse prognoosiga ning seetõttu oleks nende puhul täiesti põhjendatud eriti ettevaatlik reservi moodustamise kord ja ühtlasi reservi eraldatavate summadega seotud suurem maksusoodustus, ilma et tegemist oleks eelisega. |
| --- | --- |

(154)

Ehkki Prantsusmaa möönis oma teates, et meedet võib pidada riigiabiks, märgiti hiljem, et vähemalt osa meetmest ei saa käsitada riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses tulenevalt valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute eripärast (ranged piirangud hinnakujunduse, riskide valiku ja haldamise valdkonnas), mille tõttu kõnealuseid lepinguid ohustab eelkõige kahjusummade kõikumine võrreldes algse prognoosiga ning seetõttu oleks nende puhul täiesti põhjendatud eriti ettevaatlik reservi moodustamise kord ja ühtlasi reservi eraldatavate summadega seotud suurem maksusoodustus, ilma et tegemist oleks eelisega.

| (155) | Prantsusmaa leiab seega, et osa kohandatud ja tugevdatud tingimustel reservi eraldatavate summadega seotud maksusoodustusest, mis ületab üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB sätestatud maksurežiimi nõuded, on õiguslikult ja ettevaatusest lähtuvalt põhjendatud ega kujuta endast eelise andmist. |
| --- | --- |

(155)

Prantsusmaa leiab seega, et osa kohandatud ja tugevdatud tingimustel reservi eraldatavate summadega seotud maksusoodustusest, mis ületab üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB sätestatud maksurežiimi nõuded, on õiguslikult ja ettevaatusest lähtuvalt põhjendatud ega kujuta endast eelise andmist.

| (156) | Seega tuleb kõigepealt uurida, kas meetmega antakse asjaomastele kindlustusandjatele eelis. |
| --- | --- |

(156)

Seega tuleb kõigepealt uurida, kas meetmega antakse asjaomastele kindlustusandjatele eelis.

| (157) | Eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike 1 punktis 5 on sätestatud, et maksusoodustust antakse seoses „summadega, mis on eraldatud sellise selgelt täpsustatud kahju või kulu tasakaalustamiseks, mis on toimuvate sündmuste tõttu tõenäoline, tingimusel et kõnealune kahju või kulu on leidnud kinnitust asjakohase majandusaasta raamatupidamisaruannetes”. Seadustikus on teatavate tehingute puhul teatavatel juhtudel ette nähtud kindel maksusoodustuse määr. Ennekõike puudutab see kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonda, millega seoses seadustiku artiklites 39d G kuni 39d GD on ette nähtud reservi eraldatavate summade maksusoodustuse erieeskirjad, millega võetakse arvesse kindlustussektori eripära, kuna selle peamiseks tegevusalaks on just nimelt riskide vastu kaitsmine. Et selgitada välja, kas tegemist on eelisega, tuleb niisiis kontrollida, kas tehingud, mida meede hõlmab, toovad tõepoolest kaasa täiendavat kahju või kulu eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike punkti 5 tähenduses ning artiklis 39d GD määratletud ulatuses. |
| --- | --- |

(157)

Eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike 1 punktis 5 on sätestatud, et maksusoodustust antakse seoses „summadega, mis on eraldatud sellise selgelt täpsustatud kahju või kulu tasakaalustamiseks, mis on toimuvate sündmuste tõttu tõenäoline, tingimusel et kõnealune kahju või kulu on leidnud kinnitust asjakohase majandusaasta raamatupidamisaruannetes”. Seadustikus on teatavate tehingute puhul teatavatel juhtudel ette nähtud kindel maksusoodustuse määr. Ennekõike puudutab see kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonda, millega seoses seadustiku artiklites 39d G kuni 39d GD on ette nähtud reservi eraldatavate summade maksusoodustuse erieeskirjad, millega võetakse arvesse kindlustussektori eripära, kuna selle peamiseks tegevusalaks on just nimelt riskide vastu kaitsmine. Et selgitada välja, kas tegemist on eelisega, tuleb niisiis kontrollida, kas tehingud, mida meede hõlmab, toovad tõepoolest kaasa täiendavat kahju või kulu eespool viidatud seadustiku artikli 39 lõike punkti 5 tähenduses ning artiklis 39d GD määratletud ulatuses.

| (158) | Eelnevalt tuleb nõustuda põhimõttega, mille kohaselt surma, võimetuse ja invaliidsuse vastu sõlmitavate täiendavate kindlustuslepingute valdkonnas võib kahjusuhte kõikumise ohu iseloom ja intensiivsus varieeruda olenevalt kindlustatud elanikkonnarühmast ja kindlustuskaitse tüübist (üksiklepingud/kollektiivlepingud, vabatahtlikud/kohustuslikud lepingud). |
| --- | --- |

(158)

Eelnevalt tuleb nõustuda põhimõttega, mille kohaselt surma, võimetuse ja invaliidsuse vastu sõlmitavate täiendavate kindlustuslepingute valdkonnas võib kahjusuhte kõikumise ohu iseloom ja intensiivsus varieeruda olenevalt kindlustatud elanikkonnarühmast ja kindlustuskaitse tüübist (üksiklepingud/kollektiivlepingud, vabatahtlikud/kohustuslikud lepingud).

| (159) | Ettevõtte tasandi kollektiivlepingute tulemusel sõlmitud lepingud, sealhulgas valikumenetluse raames sõlmitud lepingud puudutavad piiratud hulka isikuid. Need toovad kaasa nn „suunatud riski” (asjakohases ettevõttes kahju tekkimise risk), kuid alati ei kaasne nendega riskide vastastikuse kindlustamise võimalust suurema kindlustatute hulga seas. Valdkonna (haru) tasandil sõlmitud kollektiivlepingud hõlmavad suuremat hulka isikuid ja annavad seega põhimõtteliselt suurema võimaluse riskide vastastikuseks kindlustamiseks. Selliste lepingute puhul on aga kahjusuhe tihedalt seotud kriisiperioodidega, mis võivad mõjutada tervet majandusharu. CTIPi väitel suurendavad kriisiperioodid haru tasandil kahjude volatiilsust. |
| --- | --- |

(159)

Ettevõtte tasandi kollektiivlepingute tulemusel sõlmitud lepingud, sealhulgas valikumenetluse raames sõlmitud lepingud puudutavad piiratud hulka isikuid. Need toovad kaasa nn „suunatud riski” (asjakohases ettevõttes kahju tekkimise risk), kuid alati ei kaasne nendega riskide vastastikuse kindlustamise võimalust suurema kindlustatute hulga seas. Valdkonna (haru) tasandil sõlmitud kollektiivlepingud hõlmavad suuremat hulka isikuid ja annavad seega põhimõtteliselt suurema võimaluse riskide vastastikuseks kindlustamiseks. Selliste lepingute puhul on aga kahjusuhe tihedalt seotud kriisiperioodidega, mis võivad mõjutada tervet majandusharu. CTIPi väitel suurendavad kriisiperioodid haru tasandil kahjude volatiilsust.

| (160) | Ettevõtte tasandi kollektiivlepingute alusel valikumenetluse raames sõlmitud lepingutega seoses ei ole komisjoni hinnangul põhjust arvata, et kahjusuhte olemus ja intensiivsus (ning ühtlasi kõikumine) oleks märkimisväärselt teistsugune kui olukorras, kus sama tüüpi leping sõlmitakse väljaspool ametiühingu ja tööandjate esindajate läbirääkimisi (ja seega valikumenetlust rakendamata). |
| --- | --- |

(160)

Ettevõtte tasandi kollektiivlepingute alusel valikumenetluse raames sõlmitud lepingutega seoses ei ole komisjoni hinnangul põhjust arvata, et kahjusuhte olemus ja intensiivsus (ning ühtlasi kõikumine) oleks märkimisväärselt teistsugune kui olukorras, kus sama tüüpi leping sõlmitakse väljaspool ametiühingu ja tööandjate esindajate läbirääkimisi (ja seega valikumenetlust rakendamata).

| (161) | Et valdkonnas esinevate kahjujuhtumite esinemissageduse kohta täpne teave puudub, pole ka alust järeldada, et valikumenetluse raames sõlmitud valdkondlike lepingutega (kõnealused lepingud on küll konjunktuuri suhtes tundlikumad, kuid seevastu on riskide vastastikune kindlustamine nende puhul lihtsam) seotud riskide kõikumine oleks suurem kui ettevõtte tasandil sõlmitud lepingutega (mida iseloomustab suunatud risk ja väiksem vastastikuse kindlustamise võimalus) seotud riskide kõikumine. |
| --- | --- |

(161)

Et valdkonnas esinevate kahjujuhtumite esinemissageduse kohta täpne teave puudub, pole ka alust järeldada, et valikumenetluse raames sõlmitud valdkondlike lepingutega (kõnealused lepingud on küll konjunktuuri suhtes tundlikumad, kuid seevastu on riskide vastastikune kindlustamine nende puhul lihtsam) seotud riskide kõikumine oleks suurem kui ettevõtte tasandil sõlmitud lepingutega (mida iseloomustab suunatud risk ja väiksem vastastikuse kindlustamise võimalus) seotud riskide kõikumine.

| (162) | Lisaks tuleb nentida, et isegi juhul, kui valikumenetlusega seotud piirangud, millele Prantsusmaa viitas, tooksid tõepoolest kaasa suurema surve kindlustusseltside saadavatele kindlustuspreemiatele, on tegemist asjaoluga, mis võib mõjutada sissetulekut, mitte aga kahjukulusid. Sellist riski (saamata jäänud tulu) üldise maksuseadustiku artikli 39 lõike 1 punktis 5 seega ei käsitleta ning seetõttu ei saa selle puhul anda ka reservi eraldatud summadele suunatud abi. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks tuleb nentida, et isegi juhul, kui valikumenetlusega seotud piirangud, millele Prantsusmaa viitas, tooksid tõepoolest kaasa suurema surve kindlustusseltside saadavatele kindlustuspreemiatele, on tegemist asjaoluga, mis võib mõjutada sissetulekut, mitte aga kahjukulusid. Sellist riski (saamata jäänud tulu) üldise maksuseadustiku artikli 39 lõike 1 punktis 5 seega ei käsitleta ning seetõttu ei saa selle puhul anda ka reservi eraldatud summadele suunatud abi.

| (163) | Niisiis ei ole valikumenetluse raames sõlmitud lepingute ning samu riske hõlmavate ettevõtte tasandil sõlmitud rühmalepingute vahel riskide osas erinevusi. Järelikult aitab artiklis 39d GD ette nähtud täiendav maksusoodustus vähendada või kaotada ettevõtete maksukulu, mille asjaomased ettevõtjad peaksid põhimõtteliselt kandma. Seega on täiendava maksusoodustuse puhul tegemist majandusliku eelisega. |
| --- | --- |

(163)

Niisiis ei ole valikumenetluse raames sõlmitud lepingute ning samu riske hõlmavate ettevõtte tasandil sõlmitud rühmalepingute vahel riskide osas erinevusi. Järelikult aitab artiklis 39d GD ette nähtud täiendav maksusoodustus vähendada või kaotada ettevõtete maksukulu, mille asjaomased ettevõtjad peaksid põhimõtteliselt kandma. Seega on täiendava maksusoodustuse puhul tegemist majandusliku eelisega.

| (164) | Seoses sellega, et Prantsusmaa ja CTIP on viidanud avaliku teenuse osutamise ülesandele, märgib komisjon, et kohtuotsuses Altmark loetletud tingimused (millega välistatakse meetme käsitamine riigiabina teatavatel juhtudel, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega) ei ole käesoleval juhul täidetud (vt näiteks punkt 189 – kohtuotsuse Altmark kolmas tingimus, mille kohaselt ei tohi olla ülemäärast hüvitamist). Niisiis on tegemist majandusliku eelisega. |
| --- | --- |

(164)

Seoses sellega, et Prantsusmaa ja CTIP on viidanud avaliku teenuse osutamise ülesandele, märgib komisjon, et kohtuotsuses Altmark loetletud tingimused (millega välistatakse meetme käsitamine riigiabina teatavatel juhtudel, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega) ei ole käesoleval juhul täidetud (vt näiteks punkt 189 – kohtuotsuse Altmark kolmas tingimus, mille kohaselt ei tohi olla ülemäärast hüvitamist). Niisiis on tegemist majandusliku eelisega.

| (165) | Meetme kaudu antavad eelised annab Prantsuse riik, kes loobub sellega teatavast maksutulust. Niisiis antakse eelis riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(165)

Meetme kaudu antavad eelised annab Prantsuse riik, kes loobub sellega teatavast maksutulust. Niisiis antakse eelis riigi ressurssidest.

| (166) | Samadel põhjustel nagu on osutatud esimese meetme puhul, on ka teine meede valikulise iseloomuga. Valikulisus tuleneb esmalt sellest, et meede piirdub ühe majandussektoriga, milleks on käesoleval juhul kindlustussektor, ja teiseks sellest, et meede hõlmab kõnealuses sektoris üht kindlat lepingutüüpi (allsektorit). Meetmest saavad kasu teatavad kindlustussektoris tegutsevad ettevõtjad, kes sõlmivad sotsiaalpartnerite kokkuleppel toimuva valikumenetluse raames kollektiivlepinguid, millega kindlustatakse surma ja kehavigastuste korral tekkivaid riske. Meedet ei rakendata niisiis lepingute suhtes, mis hõlmavad samu riske, kuid mida ei sõlmita valikumenetluse raames. Lisaks tuleb nentida, et meedet ei rakendata edasikindlustajate suhtes, kes puutuvad kokku sama tüüpi riskiga. |
| --- | --- |

(166)

Samadel põhjustel nagu on osutatud esimese meetme puhul, on ka teine meede valikulise iseloomuga. Valikulisus tuleneb esmalt sellest, et meede piirdub ühe majandussektoriga, milleks on käesoleval juhul kindlustussektor, ja teiseks sellest, et meede hõlmab kõnealuses sektoris üht kindlat lepingutüüpi (allsektorit). Meetmest saavad kasu teatavad kindlustussektoris tegutsevad ettevõtjad, kes sõlmivad sotsiaalpartnerite kokkuleppel toimuva valikumenetluse raames kollektiivlepinguid, millega kindlustatakse surma ja kehavigastuste korral tekkivaid riske. Meedet ei rakendata niisiis lepingute suhtes, mis hõlmavad samu riske, kuid mida ei sõlmita valikumenetluse raames. Lisaks tuleb nentida, et meedet ei rakendata edasikindlustajate suhtes, kes puutuvad kokku sama tüüpi riskiga.

| (167) | Tuleb siiski kontrollida, kas valikulisus ei ole maksusüsteemi iseloomu ja loogika tõttu põhjendatud. Ehkki üldises maksuseadustikus on reservi eraldatud summade maksusoodustusega seoses ette nähtud, et teatavatel juhtudel rakendatakse kindlaksmääratud tasemega maksusoodustust, tuleb siiski nentida, et eespool kirjeldatud põhjustel (vt punktid 156–163) ei saa artiklis 39d GB sätestatud summat ületavat maksusoodustust põhjendada süsteemi loogikaga, mis näeb ette reservi moodustamise toimuvate sündmuste tõttu tõenäoliseks peetava kahju ja kulu ulatuses. |
| --- | --- |

(167)

Tuleb siiski kontrollida, kas valikulisus ei ole maksusüsteemi iseloomu ja loogika tõttu põhjendatud. Ehkki üldises maksuseadustikus on reservi eraldatud summade maksusoodustusega seoses ette nähtud, et teatavatel juhtudel rakendatakse kindlaksmääratud tasemega maksusoodustust, tuleb siiski nentida, et eespool kirjeldatud põhjustel (vt punktid 156–163) ei saa artiklis 39d GB sätestatud summat ületavat maksusoodustust põhjendada süsteemi loogikaga, mis näeb ette reservi moodustamise toimuvate sündmuste tõttu tõenäoliseks peetava kahju ja kulu ulatuses.

| (168) | Peale selle, et kindlustussektoris toimub Euroopa Liidu sisene majandustegevus, tuleb ka meenutada, et kui liikmesriik annab ettevõttele abi, siis võib see aidata riigisisest majandustegevust säilitada või arendada, kusjuures teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused selle liikmesriigi turule pääsemiseks seetõttu kahanevad. Seega tugevneb asjaomaste ettevõtjate positsioon Euroopa Liidu siseses kaubanduses. Samuti tuleb lisada, et tõsiasi, et valikumenetluse raames sõlmitavate lepingutega liitumine on kohustuslik, toetab konkurentsi moonutamist. Kõnealune meede võib niisiis moonutada konkurentsi ja kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(168)

Peale selle, et kindlustussektoris toimub Euroopa Liidu sisene majandustegevus, tuleb ka meenutada, et kui liikmesriik annab ettevõttele abi, siis võib see aidata riigisisest majandustegevust säilitada või arendada, kusjuures teistes liikmesriikides registreeritud ettevõtjate võimalused selle liikmesriigi turule pääsemiseks seetõttu kahanevad. Seega tugevneb asjaomaste ettevõtjate positsioon Euroopa Liidu siseses kaubanduses. Samuti tuleb lisada, et tõsiasi, et valikumenetluse raames sõlmitavate lepingutega liitumine on kohustuslik, toetab konkurentsi moonutamist. Kõnealune meede võib niisiis moonutada konkurentsi ja kahjustada Euroopa Liidu sisest kaubandust.

| (169) | Seega tuleb järeldada, et teise meetme puhul on tõepoolest tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sellega nähakse ette suurem maksusoodustus, kui on sätestatud üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB. |
| --- | --- |

(169)

Seega tuleb järeldada, et teise meetme puhul on tõepoolest tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna sellega nähakse ette suurem maksusoodustus, kui on sätestatud üldise maksuseadustiku artiklis 39d GB.

| (170) | Et meetme puhul on tegemist riigiabiga, siis tuleb analüüsida selle kokkusobivust siseturuga. Prantsuse asutused leiavad, et kõnealuse meetme puhul on tegemist riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(170)

Et meetme puhul on tegemist riigiabiga, siis tuleb analüüsida selle kokkusobivust siseturuga. Prantsuse asutused leiavad, et kõnealuse meetme puhul on tegemist riigiabiga, mis on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel.

| (171) | Komisjon leiab esmalt, et meetme sotsiaalne suunitlus (esimene kriteerium) on tõendatud, kuna valikumenetluse raames tehtavate tehingute eesmärgiks on, nagu märgivad ka Prantsuse asutused, soodustada töötajate võimalikult laiaulatuslikku kindlustamist selliste riskide vastu, mida sotsiaalkindlustussüsteem piisavalt ei hõlma (surm, võimetus, invaliidsus). Sotsiaalne suunitlus väljendub tugevas vastastikuses kindlustamises põlvkondade ja töötajakategooriate vahel, kindlustusmaksete ühetaolisuses (vanuse, soo ega tervisliku seisundi põhjal diskrimineerimist ei ole) ning sotsiaalsete meetmete rakendamises (tasuta kindlustus töökaotuse korral, eestkoste all olevatele lastele jms). Vabatahtliku ja üksiklepingutel põhineva kindlustussüsteemi korral võib eeldada, et väikese sissetulekuga töötajad otsustaksid ennast tõsiste, kuid harva esinevate riskide vastu mitte kindlustada. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon leiab esmalt, et meetme sotsiaalne suunitlus (esimene kriteerium) on tõendatud, kuna valikumenetluse raames tehtavate tehingute eesmärgiks on, nagu märgivad ka Prantsuse asutused, soodustada töötajate võimalikult laiaulatuslikku kindlustamist selliste riskide vastu, mida sotsiaalkindlustussüsteem piisavalt ei hõlma (surm, võimetus, invaliidsus). Sotsiaalne suunitlus väljendub tugevas vastastikuses kindlustamises põlvkondade ja töötajakategooriate vahel, kindlustusmaksete ühetaolisuses (vanuse, soo ega tervisliku seisundi põhjal diskrimineerimist ei ole) ning sotsiaalsete meetmete rakendamises (tasuta kindlustus töökaotuse korral, eestkoste all olevatele lastele jms). Vabatahtliku ja üksiklepingutel põhineva kindlustussüsteemi korral võib eeldada, et väikese sissetulekuga töötajad otsustaksid ennast tõsiste, kuid harva esinevate riskide vastu mitte kindlustada.

| (172) | Uurimise algatamise otsuses leidis komisjon, et meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täielikult tõendatud, kui vaadelda küsimust kindlustuslepingu sõlmimise hetkel (enne kõnealuste tõsiste sündmuste toimumist). Tuleb siiski nentida, nagu märgib ka Prantsusmaa, et abi andmine enne riski realiseerumist kõnealuseid riske hõlmava kindlustuse kaudu on tõepoolest ainus võimalus seatud sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(172)

Uurimise algatamise otsuses leidis komisjon, et meetme sotsiaalne suunitlus ei ole täielikult tõendatud, kui vaadelda küsimust kindlustuslepingu sõlmimise hetkel (enne kõnealuste tõsiste sündmuste toimumist). Tuleb siiski nentida, nagu märgib ka Prantsusmaa, et abi andmine enne riski realiseerumist kõnealuseid riske hõlmava kindlustuse kaudu on tõepoolest ainus võimalus seatud sotsiaalse eesmärgi saavutamiseks.

| (173) | Seevastu ei õnnestunud komisjonil samadel põhjustel, nagu esimese meetme analüüsi käigus on juba osutatud, meetme uurimise tulemusel tõendada, et abi tagaks eelise reaalse ülekandumise üksiktarbijatele (teine kriteerium). Tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus vähendab ettevõtjate maksukoormust või kaotab selle, mistõttu meetme mõju on samaväärne nagu esimese meetme raames rakendataval maksuvabastusel. |
| --- | --- |

(173)

Seevastu ei õnnestunud komisjonil samadel põhjustel, nagu esimese meetme analüüsi käigus on juba osutatud, meetme uurimise tulemusel tõendada, et abi tagaks eelise reaalse ülekandumise üksiktarbijatele (teine kriteerium). Tasanduseraldisse arvatud summade maksusoodustus vähendab ettevõtjate maksukoormust või kaotab selle, mistõttu meetme mõju on samaväärne nagu esimese meetme raames rakendataval maksuvabastusel.

| (174) | Seoses komisjoni uurimise algatamise otsuses esitatud argumendiga, mille kohaselt kindlustusandjatele antavast eelisest saavad kasu mitte üksnes kindlustatud/töövõtjad, vaid ka tööandjad (kes maksavad osa kindlustuspreemiatest), on Prantsusmaa ja CTIP seisukohal, et tööandja osalus täiendava sotsiaalkindlustuse lepinguliste skeemide rahastamises on vaadeldav töötajate sissetulekuna ja ühtlasi eelisena. Komisjon on siiski arvamusel, et kuigi töötajate kindlustusskeemi rahastamine tööandja poolt on tõepoolest töötajatele antav eelis, ei saa eitada, et kindlustusmaksete vähendamine tähendaks tööandja kulude kahanemist ja seega tööandjale antavat eelist. |
| --- | --- |

(174)

Seoses komisjoni uurimise algatamise otsuses esitatud argumendiga, mille kohaselt kindlustusandjatele antavast eelisest saavad kasu mitte üksnes kindlustatud/töövõtjad, vaid ka tööandjad (kes maksavad osa kindlustuspreemiatest), on Prantsusmaa ja CTIP seisukohal, et tööandja osalus täiendava sotsiaalkindlustuse lepinguliste skeemide rahastamises on vaadeldav töötajate sissetulekuna ja ühtlasi eelisena. Komisjon on siiski arvamusel, et kuigi töötajate kindlustusskeemi rahastamine tööandja poolt on tõepoolest töötajatele antav eelis, ei saa eitada, et kindlustusmaksete vähendamine tähendaks tööandja kulude kahanemist ja seega tööandjale antavat eelist.

| (175) | Seoses toote päritolul põhineva võimaliku diskrimineerimisega (kolmas kriteerium) kinnitab komisjon oma hinnangut, mille kohaselt valikumenetluse raames sõlmitavate lepingutega seotud tegevuse ulatuslik koondumine kindlustusasutuste kätte toob kaasa de facto diskrimineerimise kõnealuste asutuste kasuks. Ehkki Prantsusmaa ei ole suutnud esitada täpset teavet valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turu jagunemisest turuosaliste vahel, märgib komisjon, et talle kättesaadava teabe kohaselt haldavad rõhuvat enamust valikumenetluse raames sõlmitavatest lepingutest kindlustusasutused. |
| --- | --- |

(175)

Seoses toote päritolul põhineva võimaliku diskrimineerimisega (kolmas kriteerium) kinnitab komisjon oma hinnangut, mille kohaselt valikumenetluse raames sõlmitavate lepingutega seotud tegevuse ulatuslik koondumine kindlustusasutuste kätte toob kaasa de facto diskrimineerimise kõnealuste asutuste kasuks. Ehkki Prantsusmaa ei ole suutnud esitada täpset teavet valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute turu jagunemisest turuosaliste vahel, märgib komisjon, et talle kättesaadava teabe kohaselt haldavad rõhuvat enamust valikumenetluse raames sõlmitavatest lepingutest kindlustusasutused.

| (176) | Ehkki kindlustusandja valiku üle otsustavad üksnes sotsiaalpartnerid, nagu märgivad ka Prantsuse asutused, tuleb nentida, et seadusega ei kohustata sotsiaalpartnereid valikumenetluse raames looma konkurentsi tingimusi kõigile turuosalistele. FFSA väitel, mida Prantsuse asutused ei vaidlusta, eelistavad sotsiaalpartnerid enamasti luua kindlustusasutuse, mida nad saavad pärast ise hallata. |
| --- | --- |

(176)

Ehkki kindlustusandja valiku üle otsustavad üksnes sotsiaalpartnerid, nagu märgivad ka Prantsuse asutused, tuleb nentida, et seadusega ei kohustata sotsiaalpartnereid valikumenetluse raames looma konkurentsi tingimusi kõigile turuosalistele. FFSA väitel, mida Prantsuse asutused ei vaidlusta, eelistavad sotsiaalpartnerid enamasti luua kindlustusasutuse, mida nad saavad pärast ise hallata.

| (177) | Ehkki eespool viidatud otsusest kohtuasjas Albany tulenevalt ei tule sotsiaalpartnerite vaheliste läbirääkimiste tulemusel ja sotsiaalsetel eesmärkidel sõlmitud lepingute suhtes kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1, millega keelatakse ettevõtjatevahelised kokkulepped, tuleb siiski nentida, et kõnealuse kohtuotsuse põhjal ei saa eeldada, nagu on eespool osutatud, et kindlustusandjale valikumenetluse raames antav abi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(177)

Ehkki eespool viidatud otsusest kohtuasjas Albany tulenevalt ei tule sotsiaalpartnerite vaheliste läbirääkimiste tulemusel ja sotsiaalsetel eesmärkidel sõlmitud lepingute suhtes kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1, millega keelatakse ettevõtjatevahelised kokkulepped, tuleb siiski nentida, et kõnealuse kohtuotsuse põhjal ei saa eeldada, nagu on eespool osutatud, et kindlustusandjale valikumenetluse raames antav abi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv.

| (178) | Muid kindlustusettevõtjaid kui kindlustusasutused, ennekõike ettevõtte tasandi kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustuse turul tegutsevaid kindlustusseltse, võidakse seega diskrimineerida, kuna sotsiaalpartneritel pole kohustust luua konkurentsitingimusi, mille eesmärgiks oleks lasta kõigil huvitatud turuosalistel teha pakkumisi sotsiaalpartnerite kokkuleppe alusel soovitavate teenuste osutamiseks ja osutuda valituks oma teenuste kõrgema kvaliteedi ja/või madalama hinna tõttu. Võrdluseks tuleb märkida, et teatavate Prantsusmaa täiendava ravikindlustuse skeemide puhul on ette nähtud läbipaistval hankemenetlusel põhinev kindlustusandja(te) valiku mehhanism (54). |
| --- | --- |

(178)

Muid kindlustusettevõtjaid kui kindlustusasutused, ennekõike ettevõtte tasandi kollektiivse täiendava sotsiaalkindlustuse turul tegutsevaid kindlustusseltse, võidakse seega diskrimineerida, kuna sotsiaalpartneritel pole kohustust luua konkurentsitingimusi, mille eesmärgiks oleks lasta kõigil huvitatud turuosalistel teha pakkumisi sotsiaalpartnerite kokkuleppe alusel soovitavate teenuste osutamiseks ja osutuda valituks oma teenuste kõrgema kvaliteedi ja/või madalama hinna tõttu. Võrdluseks tuleb märkida, et teatavate Prantsusmaa täiendava ravikindlustuse skeemide puhul on ette nähtud läbipaistval hankemenetlusel põhinev kindlustusandja(te) valiku mehhanism (54).

| (179) | Niisiis tuleb järeldada, et kolmest kokkusobivuse kriteeriumist kaks on täitmata ning et Prantsusmaa teatatud abikava täiendava sotsiaalkindlustuse vallas valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute toetuseks ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(179)

Niisiis tuleb järeldada, et kolmest kokkusobivuse kriteeriumist kaks on täitmata ning et Prantsusmaa teatatud abikava täiendava sotsiaalkindlustuse vallas valikumenetluse raames sõlmitavate lepingute toetuseks ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti a alusel siseturuga kokkusobiv.

| (180) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktides b ja c sätestatud kokkusobivuse kriteeriume käesoleval juhul ilmselgelt ei kohaldata. |
| --- | --- |

(180)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktides b ja c sätestatud kokkusobivuse kriteeriume käesoleval juhul ilmselgelt ei kohaldata.

| (181) | Seoses meetme kokkusobivusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel täpsustab Prantsusmaa, et meetme kinnitust leidnud sotsiaalne eesmärk tõendab, kui oluline on tulevikus täiendava sotsiaalkindlustuse arendamine. Kõnealuse valdkonna arendamine on seotud selliste eesmärkidega nagu rahvatervis, võitlus ebakindluse vastu ning majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, sotsiaalse dialoogi arendamine ja töötajate kaitse, mis on Euroopa Liidu ühised eesmärgid. Komisjon on siiski seisukohal, et meetme vajalikkust ja proportsionaalsust ei ole tõendatud. Nagu eelise olemasolu uurimise käigus juba sedastatud, on komisjon arvamusel, et olukord, kus meetmest ei saada kasu lepingute puhul, mis hõlmavad samu riske, kuid mida ei sõlmita valikumenetluse raames, ei ole kuidagi põhjendatud. Seega on meede ebaproportsionaalne, kuna ei hõlma väljaspool valikumenetlust sõlmitavaid lepinguid. Peale selle tuleb tõdeda, nagu komisjon seoses esimese meetmega juba nentis, et meetme puhul on tegemist maksude püsiva vähendamisega, mida käsitatakse tegevusabina, mida väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(181)

Seoses meetme kokkusobivusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel täpsustab Prantsusmaa, et meetme kinnitust leidnud sotsiaalne eesmärk tõendab, kui oluline on tulevikus täiendava sotsiaalkindlustuse arendamine. Kõnealuse valdkonna arendamine on seotud selliste eesmärkidega nagu rahvatervis, võitlus ebakindluse vastu ning majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, sotsiaalse dialoogi arendamine ja töötajate kaitse, mis on Euroopa Liidu ühised eesmärgid. Komisjon on siiski seisukohal, et meetme vajalikkust ja proportsionaalsust ei ole tõendatud. Nagu eelise olemasolu uurimise käigus juba sedastatud, on komisjon arvamusel, et olukord, kus meetmest ei saada kasu lepingute puhul, mis hõlmavad samu riske, kuid mida ei sõlmita valikumenetluse raames, ei ole kuidagi põhjendatud. Seega on meede ebaproportsionaalne, kuna ei hõlma väljaspool valikumenetlust sõlmitavaid lepinguid. Peale selle tuleb tõdeda, nagu komisjon seoses esimese meetmega juba nentis, et meetme puhul on tegemist maksude püsiva vähendamisega, mida käsitatakse tegevusabina, mida väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt kokkusobivaks.

| (182) | Prantsusmaa ei viidanud ühelegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud kokkusobivuse kriteeriumile. |
| --- | --- |

(182)

Prantsusmaa ei viidanud ühelegi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud kokkusobivuse kriteeriumile.

| (183) | Prantsusmaa ja CTIPi arvates võib valikumenetluse raames sõlmitud lepingute kohaselt osutatavate täiendava sotsiaalkindlustuse teenuste puhul väita, et tegemist on üldist majandushuvi esindavate teenustega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, eriti juhul kui kindlustusskeemiga liitumine on kohustuslik ja seda haldavad sotsiaalpartnerid ühiselt. CTIP viitab ka Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Albany, (55) täpsustades et kohustuslikud lepingulised sotsiaalkaitseskeemid täidavad üldist majandushuvi pakkuvat ülesannet. |
| --- | --- |

(183)

Prantsusmaa ja CTIPi arvates võib valikumenetluse raames sõlmitud lepingute kohaselt osutatavate täiendava sotsiaalkindlustuse teenuste puhul väita, et tegemist on üldist majandushuvi esindavate teenustega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, eriti juhul kui kindlustusskeemiga liitumine on kohustuslik ja seda haldavad sotsiaalpartnerid ühiselt. CTIP viitab ka Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas Albany, (55) täpsustades et kohustuslikud lepingulised sotsiaalkaitseskeemid täidavad üldist majandushuvi pakkuvat ülesannet.

| (184) | Kõnealune säte näeb ette, et ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Peale selle ei tohi kaubanduse arengut kahjustada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(184)

Kõnealune säte näeb ette, et ettevõtjad, kellele on antud üldist majandushuvi esindavate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingute eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine juriidiliselt ega faktiliselt ei takista nendele määratud eriülesannete täitmist. Peale selle ei tohi kaubanduse arengut kahjustada määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (185) | Nagu esimese meetme uurimise käigus on juba osutatud, (56) on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitatavate teenuste hindamisel laiaulatuslik kaalutluspädevus. |
| --- | --- |

(185)

Nagu esimese meetme uurimise käigus on juba osutatud, (56) on liikmesriikidel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena käsitatavate teenuste hindamisel laiaulatuslik kaalutluspädevus.

| (186) | Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohus on eespool viidatud otsuses kohtuasjas Albany järeldanud, et konkreetses sektoris täiendava pensioniskeemi haldamise õigust võib käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena, rõhutades seda, kui oluline on täiendava pensioni sotsiaalne funktsioon. |
| --- | --- |

(186)

Samuti märgib komisjon, et Euroopa Kohus on eespool viidatud otsuses kohtuasjas Albany järeldanud, et konkreetses sektoris täiendava pensioniskeemi haldamise õigust võib käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena, rõhutades seda, kui oluline on täiendava pensioni sotsiaalne funktsioon.

| (187) | Selle taustal ei saa välistada, et sotsiaalpartnerite otsuse alusel valituks osutunud kindlustusandjate teenuseid võiks käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena, kuna sotsiaalpartnerite valikumenetluse raames sõlmitud kokkulepe on kohustuslik kõigile asjakohase sektori ettevõtjatele (või asjaomasele ettevõtjale) ning hõlmab riske, mille vastu riiklik sotsiaalkindlustussüsteem ei kindlusta või kindlustab ebapiisavalt. Nagu on esimese meetme uurimise käigus juba mainitud, (57) peavad sellise mehhanismi toetamisele suunatud rahalised meetmed siiski piirduma kindlustusandjatele avaliku teenuse osutamisega seotud kohustustest tekkiva lisakulu hüvitamisega. |
| --- | --- |

(187)

Selle taustal ei saa välistada, et sotsiaalpartnerite otsuse alusel valituks osutunud kindlustusandjate teenuseid võiks käsitada üldist majandushuvi pakkuva teenusena, kuna sotsiaalpartnerite valikumenetluse raames sõlmitud kokkulepe on kohustuslik kõigile asjakohase sektori ettevõtjatele (või asjaomasele ettevõtjale) ning hõlmab riske, mille vastu riiklik sotsiaalkindlustussüsteem ei kindlusta või kindlustab ebapiisavalt. Nagu on esimese meetme uurimise käigus juba mainitud, (57) peavad sellise mehhanismi toetamisele suunatud rahalised meetmed siiski piirduma kindlustusandjatele avaliku teenuse osutamisega seotud kohustustest tekkiva lisakulu hüvitamisega.

| (188) | Avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitlevas ühenduse raamistikus (58) määratletakse tingimused, mille täitmise korral peab komisjon sellist hüvitist siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Eelkõige ei tohi makstav hüvitis ületada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, võttes arvesse kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(188)

Avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitisena antavat riigiabi käsitlevas ühenduse raamistikus (58) määratletakse tingimused, mille täitmise korral peab komisjon sellist hüvitist siseturuga kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. Eelkõige ei tohi makstav hüvitis ületada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, võttes arvesse kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.

| (189) | Sellega seoses tuleb siiski nentida, et tasanduseraldisse arvatavate summade maksusoodustusest tuleneva maksusäästu puhul see tingimus täidetud ei ole. Säästetava summa ja avaliku teenuse osutamisega seotud kulude vahel ei ole ju võimalik mingit seost luua. |
| --- | --- |

(189)

Sellega seoses tuleb siiski nentida, et tasanduseraldisse arvatavate summade maksusoodustusest tuleneva maksusäästu puhul see tingimus täidetud ei ole. Säästetava summa ja avaliku teenuse osutamisega seotud kulude vahel ei ole ju võimalik mingit seost luua.

| (190) | Prantsusmaa möönab 31. oktoobri 2008. aasta kirjas, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitamise summa (maksude arvelt saavutatav kokkuhoid) ei vasta ühenduse raamistikus esitatud tingimustele. Prantsusmaa leiab siiski, et kõnealused tingimused ei sobi kokku asjakohaste tehingute eripäraga. Prantsusmaa arvates on maksusoodustuste mehhanism sobivam ja paindlikum kui teenuse osutamisega seotud kulude täpsel hindamisel põhinev toetus. |
| --- | --- |

(190)

Prantsusmaa möönab 31. oktoobri 2008. aasta kirjas, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitamise summa (maksude arvelt saavutatav kokkuhoid) ei vasta ühenduse raamistikus esitatud tingimustele. Prantsusmaa leiab siiski, et kõnealused tingimused ei sobi kokku asjakohaste tehingute eripäraga. Prantsusmaa arvates on maksusoodustuste mehhanism sobivam ja paindlikum kui teenuse osutamisega seotud kulude täpsel hindamisel põhinev toetus.

| (191) | Komisjon on siiski arvamusel, et ühenduse raamistikus esitatud tingimusi tuleb rangelt täita, kuna need aitavad saavutada tasakaalu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toimimise ja kaubanduse arengu pidurdamise vahel määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon on siiski arvamusel, et ühenduse raamistikus esitatud tingimusi tuleb rangelt täita, kuna need aitavad saavutada tasakaalu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toimimise ja kaubanduse arengu pidurdamise vahel määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (192) | Komisjon on seega arvamusel, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 esitatud tingimusi, mida on edasi arendatud ühenduse raamistikus, ei täideta ning et meedet ei saa seega nimetatud sätte alusel pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon on seega arvamusel, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 esitatud tingimusi, mida on edasi arendatud ühenduse raamistikus, ei täideta ning et meedet ei saa seega nimetatud sätte alusel pidada siseturuga kokkusobivaks.

IX.   JÄRELDUSED

| (193) | Komisjon nendib, et Prantsusmaa teatatud abikavad solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute ning täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks nendib komisjon, et ehkki asjakohaste abikavade sotsiaalne eesmärk on leidnud tõendamist, ei lase nende rakendamise kord täita kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimusi. Seega tuleb mõlemat abikava pidada siseturuga kokkusobimatuks, |
| --- | --- |

(193)

Komisjon nendib, et Prantsusmaa teatatud abikavad solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute ning täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks nendib komisjon, et ehkki asjakohaste abikavade sotsiaalne eesmärk on leidnud tõendamist, ei lase nende rakendamise kord täita kõiki Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimusi. Seega tuleb mõlemat abikava pidada siseturuga kokkusobimatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abikavad, mida Prantsusmaa kavatseb rakendada solidaarsusel ja vastutusel põhinevate ravikindlustuslepingute ning surma, võimetuse ja invaliidsuse vastu sõlmitavate täiendavate kollektiivkindlustuslepingute väljatöötamiseks, kohaldades üldise maksuseadustiku artikli 207 lõike 2, artikli 1461-1 ja artikli 39d GD sätteid, kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

Seega ei tohi neid abikavasid rakendada.

Artikkel 2

Prantsusmaa teatab komisjonile käesoleva otsuse rakendamiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 26. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga on muudetud ka teatavaid termineid, näiteks on termin „ühendus” asendatud terminiga „liit” ja termin „ühtne turg” terminiga „siseturg”.

1

(2)  ELT C 38, 12.2.2008, lk 10.

2

(3)  Prantsuse Riigi Teataja nr 303, 31. detsember 2006, lk 20228, tekst nr 2 (allikas: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  ELT C 136, 16.6.2009, lk 13, punkt 41.

5

(6)  Teates viidatakse ettevõtlusmaksust vabastamisele. Vahepeal on aga ettevõtlusmaks asendatud territoriaalse ettevõtlusmaksuga, mis koosneb ettevõtte omandimaksust ja ettevõtte lisandväärtusmaksust.

6

(7)  Vt komisjoni 2. juuni 2004. aasta otsus, Prantsusmaa, riigiabi E 46/2001, kindlustuslepingute maksuvabastus, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46.

7

(8)  Vt komisjoni 29. oktoobri 2010. aasta otsus, Prantsusmaa, riigiabi N 401/2010, solidaarsusel ja vastutusel põhinevate lepingute haldamise korral kindlustuslepingute erimaksust vabastamise korra muutmine.

8

(9)  Lepingu vastutusel põhinevat iseloomu käsitlevad sätted (teatavate ravitoimingute puhul kindlaksmääratud honoraride ületamisel kulusid ei kaeta, rahastatakse teatavaid ennetusega seotud teenuseid) võeti vastu 2006. aastal.

9

(10)  Koostatud määruseelnõus on selleks 85 %.

10

(11)  Koostatud määruseelnõus on selleks 93 %.

11

(12)  Toetus, mida riik annab kindlustuspreemiate vähendamise kaudu isikutele, kelle sissetulekud jäävad allapoole vastavalt perekonnaseisule kindlaksmääratud künnist. Toetuse suurus on toetusesaaja vanusest olenevalt 100–500 eurot.

12

(13)  Koostatud määruseelnõus on minimaalne osakaal 3 %.

13

(14)  Koostatud määruseelnõus on selle vanusekategooria minimaalne osakaal 16 %.

14

(15)  Koostatud määruseelnõus on selle vanusekategooria minimaalne osakaal 31 %.

15

(16)  „Riski- ja kulueraldis” on summa, mis kantakse bilansi passivasse, et katta kulutusi, mille tähtaeg või summa ei ole täpselt kindlaks määratud. Reservi moodustamine eeldab, et raamatupidamises võetakse ühelt poolt arvesse riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid (kulukonto), ja teiselt poolt tehakse vastav kirje passivasse (bilansikonto). Tasanduseraldis on teatavat tüüpi riski- ja kulueraldis.

16

(17)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7.

17

(18)  Vt Prantsusmaa sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L912-1.

18

(19)  Valikumenetluse raames ei saa kindlustusandja ühepoolselt otsustada kindlustusskeemi muutmise, näiteks kindlustusmaksete tõstmise üle. Skeemi arenguga (teenuste parendamine, kindlustusmaksete kohandamine, jms) seotud otsused võtavad vastu sotsiaalpartnerid.

19

(20)  Vahe kindlustuspreemiate või -maksete summa, millest on maha arvatud seadusega ettenähtud reservidesse suunatud maksed, ja kahjuhüvitiste summa vahel, millele on lisatud asjakohaste lepingutega seotud kulud.

20

(21)  Kuna Prantsusmaa tunnistas meetmetest teatamise käigus, et teatatud meetmed on käsitatavad riigiabina, siis piirdus komisjon selle käsituse lühianalüüsiga.

21

(22)  Vt Euroopa Kohtu 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-67/96, Albany International BV versus Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, EKL 1999, lk I-5751.

22

versus

(23)  Vt joonealuses märkuses nr 22 viidatud otsus kohtuasjas C-67/96, Albany International BV versus Stichting Bedrijfspensioenfonds.

23

versus

(24)  Järelevalveasutuse Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles 2006. aasta tegevusaruande kohaselt tegutseb täiendava ravikindlustuse turul 263 kindlustusettevõtjat, 66 kindlustusasutust ja 1 201 vastastikust kindlustusandjat.

24

Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

(25)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

25

(26)  Joonealuses märkuses nr 22 viidatud otsus kohtuasjas C-67/96, Albany International BV versus Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

26

versus

(27)  Vt joonealuses märkuses 22 viidatud kohtuasja punkt 71 ja järgmised.

27

(28)  CMU fondi 2006. aasta aruanne, http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf, 13. lisa – 100 olulisema täiendava kindlustuse teenust pakkuva seltsi nimekiri.

28

(29)  CMU fondi 2008. aasta tegevusaruanne, 13.5.2009, lk 33.

29

(30)  Tegemist ei ole vastastikuse kindlustuse seadustiku reguleerimisalasse kuuluva vastastikuse kindlustusandjaga, vaid kindlustusseadustiku reguleerimisalasse kuuluva vastastikkuse alusel tegutseva kindlustusseltsiga.

30

(31)  Vt Prantsusmaa konkurentsiameti 4. novembri 2009. aasta otsus nr 09-DCC-61, milles käsitletakse ainukontrolli omandamist vastastikuste kindlustusandjate Altéis ja Releya üle vastastikuse kindlustusandja Prévadiès poolt, lk 4.

31

(32)  Kontserni kuulub muu hulgas kindlustusasutusi, vastastikkuse alusel tegutsevaid kindlustusseltse, vastastikuseid kindlustusandjaid ja vastastikuste kindlustusandjate liitusid.

32

(33)  Vt joonealuses märkuses 31 viidatud otsus, lk 5.

33

(34)  Uuring: ravikulude rahastamise jaotus alates 1996. aastast ning kulude ülekandumine kohustusliku ravikindlustuse, täiendavate kindlustusskeemide ja leibkondade vahel, kontrollikoda, aprill 2008.

34

(35)  Seoses sellega vt Konkurentsi, tarbijaküsimuste ja pettustevastase võitluse bülletään nr 7a, 15. september 2006, lk 2 (selles on avaldatud majandus-, rahandus- ja tööstusministri 9. augusti 2006. aasta kiri vastastikuse kindlustusandja Mutuelle Préviade-Mutouest nõukogule, milles käsitletakse koondumist täiendava ravikindlustuse valdkonnas.

35

(36)  Vt senati 8. juuni 2008. aasta teabearuanne nr 385: ravikulude rahastamise jaotus alates 1996. aastast ning kulude ülekandumine kohustusliku ravikindlustuse, täiendavate kindlustusskeemide ja leibkondade vahel, lk 11.

36

(37)  CMU fondi tegevusaruanne 2008, 13.5.2009, lk 33.

37

(38)  Samas, lk 13.

38

(39)  Vt Euroopa Kohtu 22. juuni 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03, Forum 187 ASBL, EKL 2006, lk I-5479, punkt 86, ja viidatud kohtupraktika.

39

(40)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, EKL 2003, lk I-7747.

40

(41)  Sellega seoses vt näiteks Euroopa Kohtu 7. märtsi 2002. aasta otsus kohtuasjas C-310/99, Itaalia versus komisjon, EKL 2002, lk I-2289, punkt 84.

41

versus

(42)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 kitsa tõlgenduse kohta vt Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-278/00, Kreeka versus komisjon, EKL 2000, lk I-3997, punktid 81–82, ja Esimese Astme Kohtu 15. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas T-171/02, Regione autonoma della Sardegna versus komisjon, EKL 2005, lk II-2123, punktid 165–166.

42

versus

versus

(43)  Sellega seoses vt komisjoni 30. mai 2007. aasta otsus, Prantsusmaa, Riigiametnike täiendav sotsiaalkindlustus, N 911/2006, punktid 34–36.

43

(44)  Vt nende kriteeriumide kirjeldus käesoleva otsuse punktis 20.

44

(45)  Määruseelnõu kohaselt tuleb vähemalt 75 % puhul abikõlblikest lepingutest ette näha üks kahest võimalusest: 1) säilitada tasuta ja vähemalt sotsiaalkindlustuse hinnakirja alusel kuue kuu jooksul pärast kindlustatu töökaotust, invaliidsuse tõendamist või surma kõik tagatised, mis kindlustatul või õigustatud isikul lepingu kohaselt on; 2) kindlustusselts katab ühe aasta jooksul 30 % töö kaotanud kindlustatute, alla kahekümne kuue aasta vanuste õppurite ning täielikult või osaliselt eestkoste all olevate isikute kindlustusmaksetest.

45

(46)  Vt joonealuses märkuses nr 7 viidatud komisjoni 2. juuni 2004. aasta otsus.

46

(47)  Uuring ravikulude rahastamise jaotuse kohta alates 1996. aastast ja kulude ülekandumise kohta kohustusliku ravikindlustuse, täiendavate kindlustusskeemide ja leibkondade vahel, kontrollikoda, aprill 2008.

47

(48)  Sellega seoses vt komisjoni suunised EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMÜ asutamislepingu artikli 61 kohaldamise kohta lennundussektoris, EÜT C 350, 10.12.1994, lk 11.

48

(49)  Vastastikuse kindlustamise seadustik, artikli L112-1 teine lõik.

49

(50)  Vt Esimese Astme Kohtu otsus liidetud kohtuasjades T-116/01 ja T-118/01, P&O European Ferries, EKL 2003, lk II-2957, punkt 163.

50

(51)  31. detsembri 1989. aasta seaduse nr 89-1009, millega tugevdatakse teatavate riskide vastu kindlustatud isikutele pakutavaid tagatisi, artikkel 1.

51

(52)  Kui tööandja osaleb kindlustusmakse tasumises (tasub need osaliselt või täielikult), siis peavad kõik asjaomased töötajad ettevõtte või valdkonna tasandil sõlmitud täiendava sotsiaalkindlustuse lepinguga ühinema.

52

(53)  2006. aasta lõpu seisuga oli üle 100 kollektiivlepingu, millega kaitsti töötajaid surma, võimetuse ja invaliidsusega seotud riskide eest ning mille puhul oli valikumenetluse raames kindlustajaks valitud kindlustusasutus.

53

(54)  Vt komisjoni 30. mai 2007. aasta otsus N 911/2006, Prantsusmaa, Riigiametnike täiendav sotsiaalkindlustus, punkt 39 ja järgmised.

54

(55)  Vt joonealuses märkuses nr 22 viidatud kohtuasi C-67/96, Albany International BV versus Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

55

versus

(56)  Vt käesoleva otsuse punkt 143.

56

(57)  Vt käesoleva otsuse punkt 143.

57

(58)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

58

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/36

---

KOMISJONI OTSUS,

27. mai 2011,

millega antakse luba kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 258/97

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3586 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2011/320/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Cantox Health Sciences International esitas 6. aprillil 2009 äriühingu Nutrition 21 nimel Iirimaa pädevatele ametiasutustele taotluse kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Cantox Health Sciences International esitas 6. aprillil 2009 äriühingu Nutrition 21 nimel Iirimaa pädevatele ametiasutustele taotluse kroompikolinaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana.

| (2) | Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 24. aprillil 2009 esmase ohutushindamise aruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja täiendavat hindamist. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa pädev toiduhindamisasutus esitas 24. aprillil 2009 esmase ohutushindamise aruande. Kõnealuses aruandes tegi ta järelduse, et on vaja täiendavat hindamist.

| (3) | Komisjon teatas kõikidele liikmesriikidele kõnealusest taotlusest 30. aprillil 2009. 12. augustil 2009 paluti Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet”) teha täiendav hindamine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas kõikidele liikmesriikidele kõnealusest taotlusest 30. aprillil 2009. 12. augustil 2009 paluti Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet”) teha täiendav hindamine.

| (4) | 10. novembril 2010 võttis toiduohutusamet komisjoni taotluse põhjal vastu arvamuse (2) kroompikolinaadi kui kogu elanikkonnale mõeldud toiduainete ja eritoitude toiteväärtuse suurendamiseks neisse lisatava kroomiallika ohutuse kohta. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et kroompikolinaat ei ole ohtlik, kui kroomi üldkogus ei ületa 250 μg päevas, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt kindlaks määratud kroomi lubatud päevane tarbitav kogus. |
| --- | --- |

(4)

10. novembril 2010 võttis toiduohutusamet komisjoni taotluse põhjal vastu arvamuse (2) kroompikolinaadi kui kogu elanikkonnale mõeldud toiduainete ja eritoitude toiteväärtuse suurendamiseks neisse lisatava kroomiallika ohutuse kohta. Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses järeldusele, et kroompikolinaat ei ole ohtlik, kui kroomi üldkogus ei ületa 250 μg päevas, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt kindlaks määratud kroomi lubatud päevane tarbitav kogus.

| (5) | Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule (3) ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (4) on sätestatud vitamiinide, mineraaltoitainete ja muude ainete toidus kasutamise kord. Kroompikolinaati tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 953/2009 eriotstarbeliste toitainete kohta, mida võib lisada eritoidule (3) ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (4) on sätestatud vitamiinide, mineraaltoitainete ja muude ainete toidus kasutamise kord. Kroompikolinaati tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Antakse luba lisas kirjeldatud kroomiallika kroompikolinaadi turuleviimiseks liidus toidu uuendkoostisosana, ilma et see piiraks määruse (EÜ) No 953/2009 ja/või määruse (EÜ) nr 1925/2006 kohaldamist.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toiduaine etiketile, on „kroompikolinaat”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, USA.

Brüssel, 27. mai 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(12): 1883.

2

EFSA Journal

(3)  ELT L 269, 14.10.2009, lk 9.

3

(4)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

4

---

LISA

KROOMPIKOLINAADI SPETSIFIKATSIOON

Kirjeldus Kroompikolinaat on punakas kergesti lenduv pulber, mis lahustub halvasti vees pH 7 juures. Sool lahustub ka polaarsetes orgaanilistes lahustites.

Kroompikolinaadi keemiline nimetus on tris(2püridiinkarboksülaat-N,O)kroom(III) või 2-püridiinkarboksüülhappe kroom(III) sool.

CASi nr: 14639-25–9

Keemiline valem: Cr(C6H4NO2)3

Struktuurivalem:

Image

| Kroompikolinaadi keemilised omadused |
| --- |
| Kroompikolinaat | üle 95 % |
| Kroom (III) | 12–13 % |
| Kroom (VI) | allpool avastamisläve |
| Vesi | mitte üle 4 % |

Kroompikolinaadi keemilised omadused

Kroompikolinaat

üle 95 %

Kroom (III)

12–13 %

Kroom (VI)

allpool avastamisläve

Vesi

mitte üle 4 %

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. mai 2011,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ sümbolid, et teavitada üldsust suplusvee kehtivast klassifikatsioonist ja mis tahes suplemiskeelust või soovitusest mitte supelda

(2011/321/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiivi 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/7/EÜ artikli 12 lõike 1 punktis a on sätestatud, et üldsust tuleb teavitada suplusvee kehtivast klassifikatsioonist ja mis tahes suplemiskeelust või soovitusest mitte supelda selge ja arusaadava märgi või sümboli abil. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/7/EÜ artikli 12 lõike 1 punktis a on sätestatud, et üldsust tuleb teavitada suplusvee kehtivast klassifikatsioonist ja mis tahes suplemiskeelust või soovitusest mitte supelda selge ja arusaadava märgi või sümboli abil.

| (2) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/7/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/7/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Selleks et direktiivi 2006/7/EÜ artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud teavet, mis käsitleb suplusvee kehtivat klassifikatsiooni ja mis tahes suplemiskeeldu või soovitust mitte supelda aktiivselt levitada ning kõnealune teave viivitamata kättesaadavaks teha, kehtestatakse järgmised sümbolid:

| 1) | sümbolid, mis tähistavad suplemiskeedu või soovitust mitte supelda, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 1. osas; |
| --- | --- |

1)

sümbolid, mis tähistavad suplemiskeedu või soovitust mitte supelda, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 1. osas;

| 2) | sümbolid, mis tähistavad suplusvee kehtivat klassifikatsiooni, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 2. osas. |
| --- | --- |

2)

sümbolid, mis tähistavad suplusvee kehtivat klassifikatsiooni, on sätestatud käesoleva otsuse lisa 2. osas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. mai 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 64, 4.3.2006, lk 37.

1

---

LISA

1.   OSA

Sümbolid, mis tähistavad suplemiskeeldu või soovitust mitte supelda

Image

Image

2.   OSA

Sümbolid, mis tähistavad suplusvee kehtivat klassifikatsiooni

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/41

---

KOMISJONI OTSUS,

27. mai 2011,

millega muudetakse otsuse 2009/861/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 alusel võetavate üleminekumeetmete kohta seoses nõuetele mittevastava toorpiima töötlemisega teatavates Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetes) I ja II lisa

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3647 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/322/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 9 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on toidukäitlejate jaoks sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Kõnealused eeskirjad hõlmavad toorpiima ja piimatooteid käsitlevaid hügieeninõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on toidukäitlejate jaoks sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. Kõnealused eeskirjad hõlmavad toorpiima ja piimatooteid käsitlevaid hügieeninõudeid.

| (2) | Komisjoni otsusega 2009/861/EÜ (2) on ette nähtud teatavad erandid määruse nr 853/2004 III lisa IX jao I peatüki II ja III alapeatükis sätestatud nõuetest kõnealuses otsuses loetletud Bulgaaria piimatöötlemisettevõtete kohta. Kõnealust otsust tuleb kohaldada 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2009/861/EÜ (2) on ette nähtud teatavad erandid määruse nr 853/2004 III lisa IX jao I peatüki II ja III alapeatükis sätestatud nõuetest kõnealuses otsuses loetletud Bulgaaria piimatöötlemisettevõtete kohta. Kõnealust otsust tuleb kohaldada 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2011.

| (3) | Teatavad otsuse 2009/861/EÜ I lisas loetletud piimatöötlemisettevõtted võivad erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa asjakohastest sätetest töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima, tingimusel et piima töötlemine toimub eraldi tootmisliinidel. Lisaks tuleks teatavatel kõnealuse otsuse II lisas loetletud piimatöötlemisettevõtetel lubada töödelda nõuetele mittevastavat piima ilma eraldi tootmisliinideta. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad otsuse 2009/861/EÜ I lisas loetletud piimatöötlemisettevõtted võivad erandina määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa asjakohastest sätetest töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima, tingimusel et piima töötlemine toimub eraldi tootmisliinidel. Lisaks tuleks teatavatel kõnealuse otsuse II lisas loetletud piimatöötlemisettevõtetel lubada töödelda nõuetele mittevastavat piima ilma eraldi tootmisliinideta.

| (4) | Bulgaaria saatis komisjonile 24. novembril 2010 kõnealuste piimatööstusettevõtete läbivaadatud ja ajakohastatud loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria saatis komisjonile 24. novembril 2010 kõnealuste piimatööstusettevõtete läbivaadatud ja ajakohastatud loetelu.

| (5) | Uuest loetelust on välja jäetud otsuse 2009/861/EÜ I lisas nimetatud ettevõte nr 7 (BG 0812009 „Serdika - 90” AD), kellele on antud luba viia piimatooteid liidu siseturule, sest need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatükis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Uuest loetelust on välja jäetud otsuse 2009/861/EÜ I lisas nimetatud ettevõte nr 7 (BG 0812009 „Serdika - 90” AD), kellele on antud luba viia piimatooteid liidu siseturule, sest need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatükis sätestatud nõuetele.

| (6) | Samuti on kõnealusest loetelust välja jäetud otsuse 2009/861/EÜ II lisas nimetatud ettevõtted nr 14 (BG 1312002 „Milk Grup” EOOD), nr 25 (BG 1612020 ET „Bor -Chvor”), nr 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003”OOD) ja nr 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM”) ning neile on antud luba viia piimatooteid liidu siseturule, sest need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatükis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Samuti on kõnealusest loetelust välja jäetud otsuse 2009/861/EÜ II lisas nimetatud ettevõtted nr 14 (BG 1312002 „Milk Grup” EOOD), nr 25 (BG 1612020 ET „Bor -Chvor”), nr 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003”OOD) ja nr 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM”) ning neile on antud luba viia piimatooteid liidu siseturule, sest need vastavad määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa IX jao I peatükis sätestatud nõuetele.

| (7) | Seepärast tuleks otsust 2009/861/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsust 2009/861/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee otsusega ning Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole neile vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee otsusega ning Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole neile vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/861/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. märtsist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. mai 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 83.

2

---

LISA

Otsuse 2009/861/EÜ I ja II lisa asendatakse järgmisega:

I LISA

Artiklis 2 nimetatud selliste piimatöötlemisettevõtete loetelu, millel on lubatud töödelda nõuetele vastavat ja mittevastavat piima

| Nr | Veterinaarloa nr | Ettevõtte nimi | Linn/tänav või küla/piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | „Bi Si Si Handel” OOD | gr. Elena
  ul. „Treti mart” 19 |
| 2 | BG 0512025 | „El Bi Bulgarikum” EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | „Mlechen ray - 2” EOOD | gr. Vratsa
  kv. „Bistrets” |
| 4 | BG 0612043 | ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov” | gr. Vratsa
  Mestnost „Parshevitsa” |
| 5 | BG 2012020 | „Yotovi” OOD | gr. Sliven
  kv. „Rechitsa” |
| 6 | BG 2512020 | „Mizia-Milk” OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | „Rodopeya - Belev” EOOD | gr. Smolyan,
  Ul. „Trakya” 20 |
| 8 | BG 1212001 | „S i S - 7” EOOD | gr. Montana
  „Vrachansko shose” 1 |
| 9 | BG 2812003 | „Balgarski yogurt” OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Nr

Veterinaarloa nr

Ettevõtte nimi

Linn/tänav või küla/piirkond

1

BG 0412010

„Bi Si Si Handel” OOD

gr. Elena

ul. „Treti mart” 19

2

BG 0512025

„El Bi Bulgarikum” EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

„Mlechen ray - 2” EOOD

gr. Vratsa

kv. „Bistrets”

4

BG 0612043

ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov”

gr. Vratsa

Mestnost „Parshevitsa”

5

BG 2012020

„Yotovi” OOD

gr. Sliven

kv. „Rechitsa”

6

BG 2512020

„Mizia-Milk” OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

„Rodopeya - Belev” EOOD

gr. Smolyan,

Ul. „Trakya” 20

8

BG 1212001

„S i S - 7” EOOD

gr. Montana

„Vrachansko shose” 1

9

BG 2812003

„Balgarski yogurt” OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II LISA

Artiklis 3 nimetatud selliste piimatöötlemisettevõtete loetelu, millel on lubatud töödelda nõuetele mittevastavat piima

| Nr | Veterinaarloa nr | Ettevõtte nimetus | Linn/tänav või küla/piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | „Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | „Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD „Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET ”Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | „Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | „Matev-Mlekoprodukt” OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | „Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | „Alpina -Milk” EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD „Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK „Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | „Penchev” EOOD | gr. Chirpan
  ul. „Septemvriytsi” 58 |
| 13 | 2512021 | „Keya-Komers-03” EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET „Veles-Kostadin Velev” | gr. Razlog
  ul. „Golak” 14 |
| 15 | 2312041 | „Danim-D.Stoyanov” EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | „Kamadzhiev-milk” EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD „Voynov i sie” | gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov” 8 |
| 18 | 0712001 | „Ben Invest” OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET „Ahmed Tatarla” | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | „Ekobalkan” OOD | gr. Sofia
  bul „Evropa” 138 |
| 21 | 2312030 | ET „Favorit- D.Grigorov” | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET „Belite kamani” | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev” | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | „Lavena” OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET „Slavka Todorova” | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET „Radev-Radko Radev” | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | „Lakti ko” OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET „Karamfil Kasakliev” | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | „Rodopchanka” OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET „Vekir” | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET „Ivan Kondev” | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | „Megakomers” OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD „LAF-Velizarov i sie” | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD „Nivego” | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova” | gr. Vratsa
  ul. „Ilinden” 3 |
| 36 | 0612042 | ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova” | gr. Krivodol
  ul. „Vasil Levski” |
| 37 | 1012008 | „Kentavar” OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | „Milkkomm”
  EOOD | gr. Lom ul. „Al.Stamboliyski” 149 |
| 39 | 1212031 | „ADL” OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | „Mandra” OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET „Petar Tonovski-Viola” | gr. Koynare
  ul. „Hr.Botev” 14 |
| 42 | 1512010 | ET „Militsa Lazarova-90” | gr. Slavyanovo,
  ul. „Asen Zlatarev” 2 |
| 43 | 1612024 | SD „Kostovi - EMK” | gr. Saedinenie
  ul. „L.Karavelov” 5 |
| 44 | 1612043 | ET „Dimitar Bikov” | s. Karnare
  obsht. „Sopot” |
| 45 | 1712046 | ET „Stem-Tezdzhan Ali” | gr. Razgrad
  ul. „Knyaz Boris”23 |
| 46 | 2012012 | ET „Olimp-P.Gurtsov” | gr. Sliven
  m-t „Matsulka” |
| 47 | 2112003 | „Milk- inzhenering” OOD | gr.Smolyan
  ul. „Chervena skala” 21 |
| 48 | 2112027 | „Keri” OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | „Mogila” OOD | gr. Godech,
  ul. „Ruse” 4 |
| 50 | 2512018 | „Biomak” EOOD | gr. Omurtag
  ul. „Rodopi” 2 |
| 51 | 2712013 | „Ekselans” OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov” | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET „Mladost-2-Yanko Yanev” | gr. Yambol,
  ul. „Yambolen” 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET „Petar Mitov-Universal” | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra „IPZHZ” | gr. Troyan
  ul. „V.Levski” 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET „Madar” | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | „Bulmilk” OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET „Alada-Mohamed Banashak” | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | „ABLAMILK” EOOD | gr. Lukovit,
  ul. „Yordan Yovkov” 13 |
| 60 | 1312005 | „Ravnogor” OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | „Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET „Deniz” | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET „Ivan Gardev 52” | gr. Kermen
  ul. „Hadzhi Dimitar” 2 |
| 64 | 2012024 | ET „Denyo Kalchev 53” | gr. Sliven
  ul. „Samuilovsko shose” 17 |
| 65 | 2112015 | OOD „Rozhen Milk” | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET „Vladimir Karamitev” | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET „Agropromilk” | gr. Ihtiman, ul. „P.Slaveikov” 19 |
| 68 | 2612038 | „Bul Milk” EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET” Todorovi-53” | gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria” 65 |
| 70 | BG 1812008 | „Vesi” OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | „Si Vi Es” OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET „Eliksir-Petko Petev” | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | „Sirma Prista” AD | gr. Ruse
  bul. „3-ti mart” 51 |
| 74 | BG 2512001 | „Mladost -2002” OOD | gr. Targovishte
  bul. „29-ti yanuari” 7 |
| 75 | 0312002 | ET „Mario” | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | „Rosta” EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | „FAMA” AD | gr. Dobrich
  bul. „Dobrudzha” 2 |
| 78 | 0912003 | „Koveg-mlechni produkti” OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000” | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | „Diva 02” OOD | gr. Isperih
  ul. „An.Kanchev” |
| 81 | 1712019 | ET „Ivaylo-Milena Stancheva” | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET „Ali Isliamov” | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | „Maxima milk” OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | „DAV - Viktor Simonov” EOOD | gr. Vetovo
  ul. „Han Kubrat” 52 |
| 85 | 2012010 | „Saray” OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | „Kiveks” OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | „Minchevi” OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | „Serdika -94” OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET „Sisi Lyubomir Semkov” | s. Anton |
| 90 | 2312033 | „Balkan spetsial” OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD „Laktoni” | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | „Inikom” OOD | gr. Galabovo
  ul. „G.S.Rakovski” 11 |
| 93 | 2512011 | ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova” | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET „Detelina 39” | s. Brod |
| 95 | 2812002 | „Arachievi” OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska |
| 96 | BG 1612021 | ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov” | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | „Hemus-Milk komers” OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | „Raftis” EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET „Iliyan Isakov” | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | „MAH 2003” EOOD | gr. Etropole
  bul. „Al. Stamboliyski” 21 |
| 101 | 2712005 | „Nadezhda” OOD | s. Kliment |

Nr

Veterinaarloa nr

Ettevõtte nimetus

Linn/tänav või küla/piirkond

1

BG 2412037

„Stelimeks” EOOD

s. Asen

2

0912015

„Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD „Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET ”Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

5

1012018

„Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

„Matev-Mlekoprodukt” OOD

s. Goran

7

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

8

1312023

„Inter-D” OOD

s. Kozarsko

9

1612049

„Alpina -Milk” EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD „Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK „Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

„Penchev” EOOD

gr. Chirpan

ul. „Septemvriytsi” 58

13

2512021

„Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev”

gr. Razlog

ul. „Golak” 14

15

2312041

„Danim-D.Stoyanov” EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

„Kamadzhiev-milk” EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD „Voynov i sie”

gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov” 8

18

0712001

„Ben Invest” OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET „Ahmed Tatarla”

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

„Ekobalkan” OOD

gr. Sofia

bul „Evropa” 138

21

2312030

ET „Favorit- D.Grigorov”

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET „Belite kamani”

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev”

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

„Lavena” OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET „Slavka Todorova”

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET „Radev-Radko Radev”

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

„Lakti ko” OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET „Karamfil Kasakliev”

gr. Dospat

29

BG 0912004

„Rodopchanka” OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET „Vekir”

s. Godlevo

31

0112013

ET „Ivan Kondev”

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

„Megakomers” OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD „LAF-Velizarov i sie”

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD „Nivego”

s. Chiren

35

0612041

ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova”

gr. Vratsa

ul. „Ilinden” 3

36

0612042

ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova”

gr. Krivodol

ul. „Vasil Levski”

37

1012008

„Kentavar” OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

„Milkkomm”

EOOD

gr. Lom ul. „Al.Stamboliyski” 149

39

1212031

„ADL” OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

„Mandra” OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET „Petar Tonovski-Viola”

gr. Koynare

ul. „Hr.Botev” 14

42

1512010

ET „Militsa Lazarova-90”

gr. Slavyanovo,

ul. „Asen Zlatarev” 2

43

1612024

SD „Kostovi - EMK”

gr. Saedinenie

ul. „L.Karavelov” 5

44

1612043

ET „Dimitar Bikov”

s. Karnare

obsht. „Sopot”

45

1712046

ET „Stem-Tezdzhan Ali”

gr. Razgrad

ul. „Knyaz Boris”23

46

2012012

ET „Olimp-P.Gurtsov”

gr. Sliven

m-t „Matsulka”

47

2112003

„Milk- inzhenering” OOD

gr.Smolyan

ul. „Chervena skala” 21

48

2112027

„Keri” OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

„Mogila” OOD

gr. Godech,

ul. „Ruse” 4

50

2512018

„Biomak” EOOD

gr. Omurtag

ul. „Rodopi” 2

51

2712013

„Ekselans” OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov”

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET „Mladost-2-Yanko Yanev”

gr. Yambol,

ul. „Yambolen” 13

54

BG 1012020

ET „Petar Mitov-Universal”

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra „IPZHZ”

gr. Troyan

ul. „V.Levski” 281

56

BG 1712042

ET „Madar”

s. Terter

57

BG 2612042

„Bulmilk” OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET „Alada-Mohamed Banashak”

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

„ABLAMILK” EOOD

gr. Lukovit,

ul. „Yordan Yovkov” 13

60

1312005

„Ravnogor” OOD

s. Ravnogor

61

1712010

„Bulagrotreyd-chastna kompaniya” EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET „Deniz”

s. Ezerche

63

2012011

ET „Ivan Gardev 52”

gr. Kermen

ul. „Hadzhi Dimitar” 2

64

2012024

ET „Denyo Kalchev 53”

gr. Sliven

ul. „Samuilovsko shose” 17

65

2112015

OOD „Rozhen Milk”

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET „Vladimir Karamitev”

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET „Agropromilk”

gr. Ihtiman, ul. „P.Slaveikov” 19

68

2612038

„Bul Milk” EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET” Todorovi-53”

gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria” 65

70

BG 1812008

„Vesi” OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

„Si Vi Es” OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET „Eliksir-Petko Petev”

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

„Sirma Prista” AD

gr. Ruse

bul. „3-ti mart” 51

74

BG 2512001

„Mladost -2002” OOD

gr. Targovishte

bul. „29-ti yanuari” 7

75

0312002

ET „Mario”

gr. Suvorovo

76

0712015

„Rosta” EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

„FAMA” AD

gr. Dobrich

bul. „Dobrudzha” 2

78

0912003

„Koveg-mlechni produkti” OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000”

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

„Diva 02” OOD

gr. Isperih

ul. „An.Kanchev”

81

1712019

ET „Ivaylo-Milena Stancheva”

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET „Ali Isliamov”

s. Yasenovets

83

1712043

„Maxima milk” OOD

s. Samuil

84

1812005

„DAV - Viktor Simonov” EOOD

gr. Vetovo

ul. „Han Kubrat” 52

85

2012010

„Saray” OOD

s. Mokren

86

2012032

„Kiveks” OOD

s.Kovachite

87

2012036

„Minchevi” OOD

s. Korten

88

2212009

„Serdika -94” OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET „Sisi Lyubomir Semkov”

s. Anton

90

2312033

„Balkan spetsial” OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD „Laktoni”

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

„Inikom” OOD

gr. Galabovo

ul. „G.S.Rakovski” 11

93

2512011

ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova”

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET „Detelina 39”

s. Brod

95

2812002

„Arachievi” OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska

96

BG 1612021

ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov”

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

„Hemus-Milk komers” OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

„Raftis” EOOD

s. Byala

99

2112023

ET „Iliyan Isakov”

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

„MAH 2003” EOOD

gr. Etropole

bul. „Al. Stamboliyski” 21

101

2712005

„Nadezhda” OOD

s. Kliment

---

Parandused

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/48

---

Komisjoni 16. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 258/2011 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 70, 17. märts 2011
  )

Lehekülje 23 põhjenduse 164 esimeses lauses

asendatakse

„Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist (sõltuvalt juhtumist võib kehtestada teatava protsendi), võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.”

järgmisega:

„Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse väiksemaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb märgatavalt pärast asjaomaste tollimaksude kehtestamist, võib sellist mahu suurenemist käsitleda kaubandusstruktuuri muutusena, mis tuleneb meetmete kehtestamisest algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.”.

Leheküljel 26 I lisa pealkirjas

asendatakse

„Koostööd tegevad Hiina tootjad, kes ei kuulu valimisse ja kelle suhtes ei kohaldata individuaalset kohtlemist”

järgmisega:

„Koostööd tegevad Hiina tootjad, kes ei kuulu valimisse või kelle suhtes ei kohaldata individuaalset kohtlemist”.

Leheküljel 27 I lisas number 33 all nimetatud äriühingu nimes

asendatakse

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.”

järgmisega:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.”

Leheküljel 27 I lisas number 59 all nimetatud äriühingu nimes

asendatakse

„Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.”

järgmisega:

„Guangdong Ouya Ceramic Factory Co. Ltd.”

Leheküljel 28 I lisas number 82 all nimetatud äriühingu nimes

asendatakse

„Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.”

järgmisega:

„Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.”

Leheküljel 29 I lisas number 109 all nimetatud äriühingu nimes

asendatakse

„ZhaoQing Zhongcheng Ceramic Co. Ltd.”

järgmisega:

„Zhaoqing Zhongheng Ceramic Co. Ltd.”

---

| 31.5.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 143/49

---

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 57/2011 (millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 24, 27. jaanuar 2011, lk 1
  )

| 1. | Leheküljel 21 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Hirvkala Caproidae, Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-.)” |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 21 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Hirvkala Caproidae, Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-.)”

asendatakse

„(BOR/678-.)”

järgmisega:

„(BOR/678-)”.

| 2. | Leheküljel 30 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Megrimid Lepidorhombus spp., Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/561214)” |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 30 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Megrimid Lepidorhombus spp., Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/561214)”

Lepidorhombus

asendatakse

„(LEZ/561214)”

järgmisega:

„(LEZ/56-14)”.

| 3. | Leheküljel 32 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Merikuratlased Lophiidae, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/561214)” |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 32 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Merikuratlased Lophiidae, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/561214)”

Lophiidae

asendatakse

„(ANF/561214)”

järgmisega:

„(ANF/56-14)”.

| 4. | Leheküljel 36 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Merlang Merlangius merlangus, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/561214)” |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 36 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Merlang Merlangius merlangus, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/561214)”

Merlangius merlangus

asendatakse

„(WHG/561214)”

järgmisega:

„(WHG/56-14)”.

| 5. | Leheküljel 40 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou, Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/4AB-N.)” |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 40 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou, Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/4AB-N.)”

Micromesistius poutassou

asendatakse

„(WHB/4AB-N.)”

järgmisega:

„(WHB/24-N.)”.

| 6. | Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Sinine molva Molva dypterygia, Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/XXX)” |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Sinine molva Molva dypterygia, Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/XXX)”

Molva dypterygia

asendatakse

„(BLI/XXX)”

järgmisega:

„(BLI/12INT-)”.

| 7. | Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22-32 ELi veed (LIN/3A/BCD)” |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22-32 ELi veed (LIN/3A/BCD)”

Molva molva

asendatakse

„Alarajoonide 22-32 ELi veed”

järgmisega:

„IIIbcd püügipiirkonna ELi veed”.

| 8. | Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22-32 ELi veed (LIN/3A/BCD)” joonealuses märkuses (1) |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 43 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22-32 ELi veed (LIN/3A/BCD)” joonealuses märkuses (1)

Molva molva

1

asendatakse

| „(1) | Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa ja alarajoonide 22–32 ELi vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa ja alarajoonide 22–32 ELi vetes.”

järgmisega:

| „(1) | Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa ja IIIbcd ELi vetes.” |
| --- | --- |

„(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa ja IIIbcd ELi vetes.”

| 9. | Leheküljel 44 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04.)” |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 44 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik molva Molva molva, Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04.)”

Molva molva

asendatakse

„(LIN/04.)”

järgmisega:

„(LIN/04-C.)”.

| 10. | Leheküljel 49 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/561214)” |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 49 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/561214)”

Pleuronectes platessa

asendatakse

„(PLE/561214)”

järgmisega:

„(PLE/56-14)”.

| 11. | Leheküljel 51 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Pollak Pollachius pollachius, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/561214)” |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 51 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Pollak Pollachius pollachius, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/561214)”

Pollachius pollachius

asendatakse

„(POL/561214)”

järgmisega:

„(POL/56-14)”.

| 12. | Leheküljel 52 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/561214)” |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 52 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/561214)”

Pollachius virens

asendatakse

„(POK/561214)”

järgmisega:

„(POK/56-14)”.

| 13. | Leheküljel 54 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Railased Rajidae, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03-C.)” |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 54 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Railased Rajidae, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03-C.)”

Rajidae

asendatakse

„(SRX/03-C.)”

järgmisega:

„(SRX/03A-C.)”.

| 14. | Leheküljel 54 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Railased Rajidae, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03-C.)” joonealuses märkuses (1) |
| --- | --- |

14.

Leheküljel 54 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Railased Rajidae, Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03-C.)” joonealuses märkuses (1)

Rajidae

1

asendatakse

| „(1) | Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) püügist teatatakse eraldi.” |
| --- | --- |

„(1)

Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) püügist teatatakse eraldi.”

järgmisega:

| „(1) | Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi.”. |
| --- | --- |

„(1)

Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi.”.

| 15. | Leheküljel 58 IA lisa kandes „Liik: Makrell Scomber scombrus, Eritingimus, kanne „IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-C) Ajavahemikul 1. jaanuar – 15. veebruar 2011 ja 1. september – 31. detsember 2011” ” |
| --- | --- |

15.

Leheküljel 58 IA lisa kandes „Liik: Makrell Scomber scombrus, Eritingimus, kanne „IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-C) Ajavahemikul 1. jaanuar – 15. veebruar 2011 ja 1. september – 31. detsember 2011” ”

Scomber scombrus

asendatakse

„(MAC/*04A-C)”

järgmisega:

„(MAC/*4A-EN)”.

| 16. | Leheküljel 59 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Makrell Scomber scombrus, Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/24-N.)” |
| --- | --- |

16.

Leheküljel 59 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Makrell Scomber scombrus, Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/24-N.)”

Scomber scombrus

asendatakse

„(MAC/24-N.)”

järgmisega:

„(MAC/2A4A-N)”.

| 17. | Leheküljel 59 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Makrell Scomber scombrus, Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/24-N.)” joonealuses märkuses (1) |
| --- | --- |

17.

Leheküljel 59 IA lisa püügipiirkonna kande „Liik: Makrell Scomber scombrus, Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/24-N.)” joonealuses märkuses (1)

Scomber scombrus

1

asendatakse

| „(1) | IVa (MAC/*04.) püügipiirkonnas ja IIA rahvusvahelistes vetes (MAC/*02A-N.) püütud saagis tuleb eraldi teatada.” |
| --- | --- |

„(1)

IVa (MAC/*04.) püügipiirkonnas ja IIA rahvusvahelistes vetes (MAC/*02A-N.) püütud saagis tuleb eraldi teatada.”

järgmisega:

| „(1) | IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas ja IIa rahvusvahelistes vetes (MAC/*2A.) püütud saagis tuleb eraldi teatada.”. |
| --- | --- |

„(1)

IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas ja IIa rahvusvahelistes vetes (MAC/*2A.) püütud saagis tuleb eraldi teatada.”.

| 18. | Leheküljel 60 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik merikeel Solea solea, Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24.)” |
| --- | --- |

18.

Leheküljel 60 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik merikeel Solea solea, Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24.)”

Solea solea

asendatakse

„(SOL/24.)”

järgmisega:

„(SOL/24-C.)”.

| 19. | Leheküljel 60 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik merikeel Solea solea, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/561214)” |
| --- | --- |

19.

Leheküljel 60 IA lisa püügipiirkonna kandes „Liik: Harilik merikeel Solea solea, Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/561214)”

Solea solea

asendatakse

„(SOL/561214)”

järgmisega:

„(SOL/56-14)”.

| 20. | Leheküljel 62 IA lisa liigi kandes „Liik: Merikeeled Soleidae” |
| --- | --- |

20.

Leheküljel 62 IA lisa liigi kandes „Liik: Merikeeled Soleidae”

Soleidae

asendatakse

„Soleidae”

järgmisega:

„Solea spp.”.

| 21. | Leheküljel 66 IA lisa kandes Portugali kohta „Liik: Stauriidid Trachurus spp., Püügipiirkond: IX püügipiirkond (JAX/09.)” |
| --- | --- |

21.

Leheküljel 66 IA lisa kandes Portugali kohta „Liik: Stauriidid Trachurus spp., Püügipiirkond: IX püügipiirkond (JAX/09.)”

Trachurus

asendatakse

„390”

järgmisega:

„21 931”.

| 22. | Leheküljel 92 IE lisa kandes „Liik: Tavaline hiilgevähk Euphausia superba, Püügipiirkond: FAO 48 (KRI/F48.), Eritingimused” |
| --- | --- |

22.

Leheküljel 92 IE lisa kandes „Liik: Tavaline hiilgevähk Euphausia superba, Püügipiirkond: FAO 48 (KRI/F48.), Eritingimused”

Euphausia superba

asendatakse

| „Rajoon 48.1 (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Rajoon 48.2 (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| Rajoon 48.3 (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| Rajoon 48.4 (KRI/F48.4.) | 93 000” |

„Rajoon 48.1 (KRI/F48.1.)

155 000

Rajoon 48.2 (KRI/F48.2.)

279 000

Rajoon 48.3 (KRI/F48.3.)

279 000

Rajoon 48.4 (KRI/F48.4.)

93 000”

järgmisega:

| „Rajoon 48.1 (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| Rajoon 48.2 (KRI/*F482.) | 279 000 |
| Rajoon 48.3 (KRI/*F483.) | 279 000 |
| Rajoon 48.4 (KRI/*F484.) | 93 000”. |

„Rajoon 48.1 (KRI/*F481.)

155 000

Rajoon 48.2 (KRI/*F482.)

279 000

Rajoon 48.3 (KRI/*F483.)

279 000

Rajoon 48.4 (KRI/*F484.)

93 000”.

---