# Europos Sąjungos L 143/2011

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2011.143.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 143 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 54 tomas2011m. gegužės 31d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2011.143.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 143

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

54 tomas2011m. gegužės 31d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/318/BUSP dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrojo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose, pasirašymo ir sudarymo | 1 |
| Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrasis susitarimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose | 2 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 527/2011 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49754, ir poligalakturonazės, gautos iš Aspergillus aculeatus CBS 589.94 fermentinius preparatus kaip nujunkytų paršelių pašarų priedą (leidimo turėtojas Aveve NV) (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 528/2011 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę, gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), kaip nujunkytų paršelių ir mėsinių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas Danisco Animal Nutrition) (
  1
  ) | 10 |
| | * | 2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 529/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant brunonus ir nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms taikomi papildomi muitai | 12 |
| | | 2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 530/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2011/319/ES |
| | * | 2011 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos schemų C 50/07 (ex N 894/06), kurias Prancūzija ketina įgyvendinti skatindama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kolektyvines papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sutartis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 267)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2011/320/ES |
| | * | 2011 m. gegužės 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo leidžiama teikti rinkai chromo pikolinatą kaip naują maisto sudedamąją dalį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3586) | 36 |
| | | 2011/321/ES |
| | * | 2011 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB nustatomi simboliai, kuriais visuomenei nurodoma maudyklų vandens klasifikacija ir maudyklos, kuriose maudytis draudžiama arba nerekomenduojama | 38 |
| | | 2011/322/ES |
| | * | 2011 m. gegužės 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse, I ir II priedai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3647)

   (
  1
  ) | 41 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/318/BUSP dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrojo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose, pasirašymo ir sudarymo

1

Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrasis susitarimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose

2

REGLAMENTAI

*

2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 527/2011 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49754, ir poligalakturonazės, gautos iš Aspergillus aculeatus CBS 589.94 fermentinius preparatus kaip nujunkytų paršelių pašarų priedą (leidimo turėtojas Aveve NV) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

Aspergillus aculeatus

1

6

*

2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 528/2011 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę, gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), kaip nujunkytų paršelių ir mėsinių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas Danisco Animal Nutrition) (
  1
  )

1

10

*

2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 529/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant brunonus ir nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms taikomi papildomi muitai

12

2011 m. gegužės 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 530/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

SPRENDIMAI

2011/319/ES

*

2011 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos schemų C 50/07 (ex N 894/06), kurias Prancūzija ketina įgyvendinti skatindama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kolektyvines papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sutartis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 267)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 267)

1

16

2011/320/ES

*

2011 m. gegužės 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo leidžiama teikti rinkai chromo pikolinatą kaip naują maisto sudedamąją dalį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3586)

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3586)

36

2011/321/ES

*

2011 m. gegužės 27 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB nustatomi simboliai, kuriais visuomenei nurodoma maudyklų vandens klasifikacija ir maudyklos, kuriose maudytis draudžiama arba nerekomenduojama

38

2011/322/ES

*

2011 m. gegužės 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse, I ir II priedai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3647)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3647)

1

41

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2011 m. kovo 16 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 258/2011, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas (OL L 70, 2011 3 17) | 48 |
| | * | 2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams, klaidų ištaisymas (OL L 24, 2011 1 27) | 49 |

Klaidų ištaisymas

*

2011 m. kovo 16 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 258/2011, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas (OL L 70, 2011 3 17)

(OL L 70, 2011 3 17)

48

*

2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams, klaidų ištaisymas (OL L 24, 2011 1 27)

(OL L 24, 2011 1 27)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2011/318/BUSP

2011 m. kovo 31 d.

dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrojo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose, pasirašymo ir sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 5 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Trečiųjų valstybių dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, kuriuo nustatomos tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrosios sąlygos, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai. |
| --- | --- |

(1)

Trečiųjų valstybių dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygos turėtų būti nustatytos susitarimu, kuriuo nustatomos tokio galimo būsimo bendradarbiavimo bendrosios sąlygos, o ne apibrėžiamos kiekvienai operacijai atskirai.

| (2) | 2010 m. balandžio 26 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo leista pradėti derybas, vyriausiasis įgaliotinis derybose susitarė dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrojo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose (toliau – Susitarimas). |
| --- | --- |

(2)

2010 m. balandžio 26 d. Tarybai priėmus sprendimą, kuriuo leista pradėti derybas, vyriausiasis įgaliotinis derybose susitarė dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrojo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose (toliau – Susitarimas).

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bendrasis susitarimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis įpareigotų Sąjungą.

3 straipsnis

Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos iki tol, kol bus užbaigtos jo sudarymui būtinos procedūros (1).

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą pranešimą.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 31 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

VÖLNER P.

---

(1)  Susitarimo pasirašymo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

VERTIMAS

Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos

BENDRASIS SUSITARIMAS

dėl Jungtinių Amerikos Valstijų dalyvavimo Europos Sąjungos krizių valdymo operacijose

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (JUNGTINĖS VALSTIJOS)

ir

EUROPOS SĄJUNGA (ES ARBA EUROPOS SĄJUNGA),

kartu toliau – Šalys,

Kadangi:

Europos Sąjunga gali nuspręsti imtis veiksmų krizių valdymo srityje.

Per pastaruosius du dešimtmečius išryškėjo vis aktyvesnės Vyriausybių ir daugiašalių organizacijų pastangos imtis priemonių konfliktų skaičiui visame pasaulyje mažinti.

Tiek Jungtinės Valstijos, tiek ES turi bendrą norą, pasidalydamos krizių valdymo operacijose tenkančia našta, skatinti taikų susitaikymą ir sudaryti palankesnes sąlygas atkūrimui bei stabilizavimui ir yra įsitikinusios, kad tokiose ES operacijose dalyvaujant Jungtinių Valstijų ekspertams tos operacijos gali būti itin sėkmingos.

Jungtinės Valstijos ir ES pageidauja Jungtinių Valstijų dalyvavimo ES krizių valdymo operacijose bendrąsias sąlygas nustatyti susitarimu, kuriuo būtų nustatyti tokio galimo būsimo dalyvavimo bendrosios sąlygos, užuot atskirai apibrėžiant kiekvienos operacijos sąlygas,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Sprendimai dėl dalyvavimo

1.   Europos Sąjungai priėmus sprendimą pakviesti Jungtines Valstijas dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje ir Jungtinėms Valstijoms nusprendus dalyvauti, Jungtinės Valstijos pateikia Europos Sąjungai informaciją apie siūlomą savo įnašą į tą operaciją. Jungtinių Valstijų sprendimas dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje reiškia Jungtinių Valstijų sutikimą laikytis Tarybos sprendimo, kuriuo ES nusprendė vykdyti atitinkamą operaciją (toliau – Tarybos sprendimas), sąlygų.

2.   Europos Sąjunga ir Jungtinės Valstijos veda konsultacijas dėl siūlomo Jungtinių Valstijų įnašo, įskaitant dėl galimo įnašo į operacijos veiklos biudžetą, ir, jei dėl dalyvavimo jos susitaria, toks dalyvavimas vykdomas vadovaujantis šio Susitarimo nuostatomis ir kitais susijusiais Šalių tarpusavyje sudarytais įgyvendinimo susitarimais.

3.   Jungtinių Valstijų įnašas į ES krizių valdymo operacijas nedaro poveikio Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumui ir iš anksto nenulemia kiekvienu atveju atskirai priimamų Jungtinių Valstijų sprendimų dalyvauti ES krizių valdymo operacijoje.

4.   Europos Sąjunga Jungtinėms Valstijoms iš anksto praneša apie visus sprendimus pakeisti 1 dalyje nurodytą Tarybos sprendimą arba patvirtinti ar pakeisti kitas susijusias įgyvendinimo priemones.

5.   Jungtinės Valstijos savo iniciatyva ar ES prašymu, Šalims pasikonsultavus, bet kuriuo metu gali visiškai ar iš dalies atšaukti savo dalyvavimą ES krizių valdymo operacijoje.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Nebent Šalys raštu susitaria kitaip, Susitarimas taikomas tik ES krizių valdymo operacijoms, kuriose Jungtinės Valstijos dalyvauja po šio Susitarimo pasirašymo datos, ir juo nedaromas poveikis jokiems galiojantiems susitarimams, kuriais reglamentuojamas Jungtinių Valstijų dalyvavimas ES krizių valdymo operacijoje.

2.   Šiuo Susitarimu reglamentuojamas tik Jungtinių Valstijų civilinio personalo, padalinių ir turto (toliau – JAV kontingento) suteikimas ES krizių valdymo operacijoms.

3 straipsnis

Personalo ir padalinių statusas

1.   Į ES krizių valdymo operaciją paskirto JAV kontingento statusą, visų pirma to kontingento privilegijas ir imunitetus, reglamentuoja ES ir valstybės, kurioje vykdoma operacija, tarpusavio susitarimas dėl misijos statuso (toliau – susitarimas dėl statuso), su sąlyga, kad: a) Jungtinėms Valstijoms bus sudaryta galimybė prieš priimant sprendimą dėl dalyvavimo operacijoje išnagrinėti susitarimą dėl statuso; ir b) jei tuo metu, kai reikia išnagrinėti susitarimą dėl statuso, toks susitarimas nėra sudarytas, prieš dislokuojant JAV kontingentą Šalys tarpusavyje konsultuojasi ir susitaria dėl atitinkamo alternatyvaus susitarimo dėl JAV kontingento statuso, nedarant poveikio ES bendrai atsakomybei už susitarimų sudarymą su priimančia šalimi dėl ES personalo ir padalinių.

2.   JAV kontingento, tarnaujančio štabuose ar vadovaujančiuose padaliniuose, įsikūrusiuose ne toje (tose) valstybėje (-ėse), kurioje (-iose) vykdoma operacija, statusą reglamentuoja, atitinkamai, štabų ir vadovaujančių padalinių arba tos (tų) valstybės (-ių) ir Jungtinių Valstijų susitarimai.

3.   Jungtinės Valstijos valstybėje, kurioje dislokuota operacija, turi teisę, tokiu mastu, kokiu leidžiama pagal Jungtinių Valstijų įstatymus ir kitus teisės aktus, į jurisdikciją jų paskirto personalo atžvilgiu.

4.   Jungtinės Valstijos yra atsakingos už reagavimą, vadovaujantis JAV įstatymais, į pretenzijas, susijusias su jų dalyvavimu ES krizių valdymo operacijoje, pateikiamas jų personalo ar susijusias su juo. Šia nuostata nėra atsisakoma suverenaus Jungtinių Valstijų neliečiamumo. Jokia šio Susitarimo nuostata nesiekiama sukurti kurio nors teismo jurisdikcijos tais atvejais, kai tokios jurisdikcijos dar nėra, kokios tas teismas dar neturėtų, arba numatyti neatšaukiamą teisę tokiame teisme pareikšti ieškinį Jungtinėms Valstijoms.

5.   Šalys susitaria atsisakyti bet kokių pretenzijų (kurios nėra pretenzijos dėl sutartinių įsipareigojimų vykdymo) viena kitai dėl vienos iš Šalių turimam ar naudojamam turtui padarytos žalos, jo praradimo ar sunaikinimo arba dėl vienos iš Šalių personalo sužalojimo ar mirties, kurie buvo sukelti Šalims vykdant savo oficialias pareigas, susijusias su veikla pagal šį Susitarimą, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.

6.   Jungtinės Valstijos įsipareigoja pateikti deklaraciją dėl pretenzijų bet kuriai ES valstybei narei, dalyvaujančiai ES krizių valdymo operacijoje, kurioje dalyvauja Jungtinės Valstijos, atsisakymo abipusiais pagrindais, ir tai padaryti pasirašant šį Susitarimą.

7.   ES įsipareigoja užtikrinti, kad ES valstybės narės pateiktų deklaraciją dėl pretenzijų atsisakymo Jungtinėms Valstijoms ateityje dalyvaujant ES krizių valdymo operacijoje, ir tai padaryti pasirašant šį Susitarimą.

4 straipsnis

Įslaptinta informacija

Veiklai ES krizių valdymo operacijose taikomas 2007 m. balandžio 30 d. Vašingtone sudarytas Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl įslaptintos informacijos saugumo.

5 straipsnis

Dalyvavimas operacijoje

1.   Jungtinės Valstijos specifinių instrukcijų pagalba stengiasi užtikrinti, kad personalas, kurį jos suteikia prisidėdamos prie ES krizių valdymo operacijų (toliau – paskirtas personalas), savo užduotis vykdytų laikydamasis 1 straipsnyje nurodyto Tarybos sprendimo, operacijos plano ir susijusių įgyvendinimo priemonių ir visapusiškai juos remdamas.

2.   Jungtinės Valstijos laiku konsultuojasi su ES dėl visų pagal šį Susitarimą teikiamo savo įnašo į ES krizių valdymo operaciją pasikeitimų.

3.   Paskirtas personalas gauna atitinkamus sveikatos pažymėjimus, ir jiems suteikiamos tokių pažymėjimų kopijos, kurios turi būti pateiktos atitinkamų ES institucijų prašymu.

6 straipsnis

Pavaldumo tvarka

1.   Dislokavimo laikotarpiu ES operacijos vadas ar misijos vadovas turi įgaliojimus vykdyti priežiūrą ir vadovauti paskirto personalo bei padalinių veiklai.

2.   Paskirtas personalas ir padaliniai yra bendrai pavaldūs Jungtinėms Valstijoms.

3.   Jungtinės Valstijos specifinių instrukcijų pagalba stengiasi užtikrinti, kad paskirtas personalas savo pareigas vykdytų ir elgtųsi visapusiškai laikydamasis operacijos tikslų ir vadovaudamasis ES operacijos vado ar misijos vadovo nurodymais ir gairėmis.

4.   Jungtinės Valstijos turi tas pačias teises ir pareigas vykdant kasdienę ES krizių valdymo operacijų veiklą kaip ir operacijoje dalyvaujančios Europos Sąjungos valstybės narės.

5.   ES operacijos vadas ar misijos vadovas yra atsakingas už bendrą paskirto personalo drausmės kontrolę. Jungtinės Valstijos, prireikus, imasi bet kokių drausminių priemonių.

6.   Jungtinės Valstijos skiria nacionalinio kontingento koordinatorių (NKK), kuris atstovauja atitinkamoje ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiam jų nacionaliniam kontingentui. NKK nacionaliniais klausimais atsiskaito misijos vadovui ir yra atsakingas už kasdienę kontingento drausmę.

7.   Sprendimą užbaigti operaciją priima Europos Sąjunga, pasikonsultavusi su Jungtinėmis Valstijomis, jei tokio sprendimo svarstymo metu Jungtinės Valstijos vis dar prisideda prie ES krizių valdymo operacijos.

7 straipsnis

Finansiniai aspektai

1.   Jungtinės Valstijos prisiima išlaidas, susijusias su savo dalyvavimu ES krizių valdymo operacijose, nebent jos padengiamos bendro finansavimo lėšomis, kaip nustatyta misijos operacijos vykdymo biudžete.

2.   Europos Sąjunga atleidžia Jungtines Valstijas nuo finansinių įnašų į ES krizių valdymo operacijos vykdymo biudžetą, jeigu Europos Sąjunga nusprendžia, kad Jungtinės Valstijos svariai prie jos prisideda. Apie ES sprendimą dėl finansinių įnašų į vykdymo biudžetą Jungtinėms Valstijoms pranešama 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų konsultacijų metu.

3.   ES krizių valdymo operacijose Jungtinės Valstijos pagal šį Susitarimą dalyvauja tik jei turima skirtų lėšų.

8 straipsnis

Susitarimai šiam Susitarimui įgyvendinti

Atitinkamos Jungtinių Valstijų ir Europos Sąjungos valdžios institucijos pasirašo reikalingus techninius, finansinius ir administracinius susitarimus šiam Susitarimui įgyvendinti.

9 straipsnis

Ginčų sprendimas

Ginčus dėl šio Susitarimo aiškinimo ar taikymo Šalys sprendžia diplomatinėmis priemonėmis.

10 straipsnis

Įsigaliojimas ir nutraukimas

1.   Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio po to, kai Šalys praneša viena kitai apie tam tikslui būtinų vidaus procedūrų užbaigimą, pirmą dieną.

2.   Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.

3.   Šalys reguliariai peržiūri šį Susitarimą.

4.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies keičiamas Šalių rašytiniu tarpusavio susitarimu.

5.   Bet kuri iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą prieš šešis mėnesius raštu pateikdama pranešimą kitai Šaliai.

Priimta Vašingtone dviem egzemplioriais anglų kalba, du tūkstančiai vienuoliktų metų gegužės septynioliktą dieną.

Europos Sąjungos vardu

C. ASHTON

Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

H. CLINTON

DEKLARACIJŲ TEKSTAS

ES valstybių narių tekstas:

„Taikydamos ES Tarybos sprendimą dėl ES krizių valdymo operacijos, kurioje dalyvauja Jungtinės Valstijos, ES valstybės narės, kiek įmanoma pagal jų vidaus teisines sistemas, ketina kiek galima atsisakyti pretenzijų Jungtinėms Valstijoms dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

| — | buvo sukelti Jungtinių Valstijų personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; ar |
| --- | --- |

—

buvo sukelti Jungtinių Valstijų personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; ar

| — | atsirado naudojant bet kurį Jungtinėms Valstijoms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Jungtinių Valstijų ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“ |
| --- | --- |

—

atsirado naudojant bet kurį Jungtinėms Valstijoms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio Jungtinių Valstijų ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“

Jungtinių Valstijų tekstas:

„Dalyvaudamos ES krizių valdymo operacijose, Jungtinės Valstijos, kiek įmanoma pagal jų vidaus teisinę sistemą, ketina kiek galima atsisakyti pretenzijų bet kuriai kitai ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančiai valstybei dėl jų personalo sužalojimo, mirties arba joms priklausančiam ir ES krizių valdymo operacijų metu naudojamam turtui padarytos žalos ar jo praradimo, jeigu toks sužalojimas, mirtis, žala arba praradimas:

| — | buvo sukelti personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; ar |
| --- | --- |

—

buvo sukelti personalo jam vykdant su ES krizių valdymo operacija susijusias savo pareigas, išskyrus didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus; ar

| — | atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“ |
| --- | --- |

—

atsirado naudojant bet kurį ES krizių valdymo operacijoje dalyvaujančioms valstybėms priklausantį turtą, jeigu tas turtas buvo naudotas vykdant operaciją, išskyrus šį turtą naudojusio ES krizių valdymo operacijos personalo didelio neatsargumo ar tyčinio nusižengimo atvejus.“

---

REGLAMENTAI

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 527/2011

2011 m. gegužės 30 d.

dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautos iš Trichoderma reesei MUCL 49754, ir poligalakturonazės, gautos iš Aspergillus aculeatus CBS 589.94 fermentinius preparatus kaip nujunkytų paršelių pašarų priedą (leidimo turėtojas „Aveve NV“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas eisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-beta-gliukanazę (EC 3.2.1.6), gautą iš Trichoderma reesei MUCL 49754 ir poligalakturonazę (EC 3.2.1.15), gautą iš Aspergillus aculeatus CBS 589.94, kaip nurodyta priede. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas eisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei MUCL 49755, endo-1,3(4)-beta-gliukanazę (EC 3.2.1.6), gautą iš Trichoderma reesei MUCL 49754 ir poligalakturonazę (EC 3.2.1.15), gautą iš Aspergillus aculeatus CBS 589.94, kaip nurodyta priede. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį.

| (3) | Prašymas pateiktas dėl leidimo priede nurodytą preparatą naudoti kaip pašarų priedą nujunkytiems paršeliams, priskirtiną priedų kategorijai „zootechniniai priedai“. |
| --- | --- |

(3)

Prašymas pateiktas dėl leidimo priede nurodytą preparatą naudoti kaip pašarų priedą nujunkytiems paršeliams, priskirtiną priedų kategorijai „zootechniniai priedai“.

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2009 m. liepos 8 d. (2) ir 2011 m. vasario 2 d. (3) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis priede nurodytas preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai arba aplinkai ir kad šis priedas gali padidinti tikslinių rūšių kūno masę ir pagerinti pašarų kiekio ir prieaugio santykį. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta Etaloninė pašarų priedų laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2009 m. liepos 8 d. (2) ir 2011 m. vasario 2 d. (3) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis priede nurodytas preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai arba aplinkai ir kad šis priedas gali padidinti tikslinių rūšių kūno masę ir pagerinti pašarų kiekio ir prieaugio santykį. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta Etaloninė pašarų priedų laboratorija.

| (5) | Atlikus preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede. |
| --- | --- |

(5)

Atlikus preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede.

| (6) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip priedą gyvūnų mityboje šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  EMST leidinys (2009) 1186, p. 1–17.

2

(3)  EMST leidinys (2011); 9(2):2010.

3

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo trukmė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai |
| 4a 14 | Aveve NV | | Endo-1,4-beta-ksilanazė
  EC 3.2.1.8 |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo trukmė

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

4a 14

Aveve NV

Endo-1,4-beta-ksilanazė

EC 3.2.1.8

| | Endo-1,3(4)-beta-gliukanazė
  EC 3.2.1.6 |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-beta-gliukanazė

EC 3.2.1.6

| | Poligalakturonazė
  EC 3.2.1.15 |
| --- | --- |

Poligalakturonazė

EC 3.2.1.15

| | Priedo sudėtis

  endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) gautos iš Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-beta-gliukanazės (EC 3.2.1.6) gautos iš Trichoderma reesei (MUCL 49754) ir poligalakturonazės (EC 3.2.1.15) gautos iš Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) preparatas, kurio aktyvumas ne mažesnis kaip: | kieto pavidalo: | endo-1,4-beta-ksilanazės: 21 400 XU (1)/g |
| --- | --- | --- | --- |

Priedo sudėtis

endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8) gautos iš Trichoderma reesei (MUCL 49755), endo-1,3(4)-beta-gliukanazės (EC 3.2.1.6) gautos iš Trichoderma reesei (MUCL 49754) ir poligalakturonazės (EC 3.2.1.15) gautos iš Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) preparatas, kurio aktyvumas ne mažesnis kaip:

kieto pavidalo:

endo-1,4-beta-ksilanazės: 21 400 XU (1)/g

| | endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 12 300 BGU (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 12 300 BGU (2)/g

| | poligalakturonazės: 460 BGU (3)/g |
| --- | --- |

poligalakturonazės: 460 BGU (3)/g

| | skysto pavidalo: | endo-1,4-beta-ksilanazės: 10 700 XU/g |
| --- | --- | --- |

skysto pavidalo:

endo-1,4-beta-ksilanazės: 10 700 XU/g

| | endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 6 150 BGU/g |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 6 150 BGU/g

| | poligalakturonazės: 230 PGLU/g. |
| --- | --- |

poligalakturonazės: 230 PGLU/g.

| | Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  Endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8)
  gauta iš Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-beta-gliukanazė (EC 3.2.1.6) gauta iš Trichoderma reesei ir poligalakturonazės (EC 3.2.1.15) gauta iš Aspergillus aculeatus |
| --- | --- |

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8)

gauta iš Trichoderma reesei, endo-1,3(4)-beta-gliukanazė (EC 3.2.1.6) gauta iš Trichoderma reesei ir poligalakturonazės (EC 3.2.1.15) gauta iš Aspergillus aculeatus

| | Analizės metodas
   (4)

  Prieduose ir pašaruose esančių veikliųjų medžiagų apibūdinimas:






  — | Kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-betaksilanazės atpalaiduotus iš dažų, skersiniu ryšiu susietų su kviečių arabinoksilano substratu. |
| --- | --- | --- |

Analizės metodas
   (4)

Prieduose ir pašaruose esančių veikliųjų medžiagų apibūdinimas:

—

Kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-betaksilanazės atpalaiduotus iš dažų, skersiniu ryšiu susietų su kviečių arabinoksilano substratu.

| — | Kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės iš dažų, skersiniu ryšiu susietų su miežių beta-gliukano substratu. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,3(4)-beta-gliukanazės iš dažų, skersiniu ryšiu susietų su miežių beta-gliukano substratu.

| — | Viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu poligalakturonazei veikiant pektino turintį substratą (polimetilgalakturono rūgštį). |
| --- | --- |

—

Viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu poligalakturonazei veikiant pektino turintį substratą (polimetilgalakturono rūgštį).

Paršeliai (nujunkyti)

| | Endo-1,4-beta-ksilanazės: 2 140 XU |
| --- | --- |

Endo-1,4-beta-ksilanazės: 2 140 XU

| | Endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 1 230 BGU |
| --- | --- |

Endo-1,3(4)-beta-gliukanazės: 1 230 BGU

| | Poligalakturonazės: 46 PGLU |
| --- | --- |

Poligalakturonazės: 46 PGLU

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, laiką ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, laiką ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Paršeliams (nujunkytiems) iki 35 kg. |
| --- | --- |

2.

Paršeliams (nujunkytiems) iki 35 kg.

| 3. | Naudoti kombinuotuose pašaruose, kuriuose daug nekrakmolingų polisacharidų. |
| --- | --- |

3.

Naudoti kombinuotuose pašaruose, kuriuose daug nekrakmolingų polisacharidų.

2021 m. birželio 20 d.

---

(1)  1 XU – fermento, kuris, esant 50 °C ir pH 4,8 iš avižų speltos ksilano atpalaiduoja 1 μmol redukuojančio cukraus (ksilozės ekvivalentas) per minutę, kiekis.

(2)  1 BGU – fermento, kuris, esant 50 °C ir pH 5,0 miežių beta-gliukano atpalaiduoja 1 μmol redukuojančio cukraus (celobiozės ekvivalentas) per minutę, kiekis.

(3)  1 PGLU – fermento, kuris, esant 35 °C ir pH 4,8 iš polimetilgalakturono rūgšties atpalaiduoja 1 μmol redukuojančiojo cukraus (gliukozės ekvivalentas) per minutę, kiekis.

(4)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti Etaloninės laboratorijos svetainėje: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 528/2011

2011 m. gegužės 30 d.

dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę, gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), kaip nujunkytų paršelių ir mėsinių kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas „Danisco Animal Nutrition“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas leisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas leisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588). Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį.

| (3) | Prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), kaip nujunkytų paršelių ir mėsinių kiaulių pašarų priedą, priskirtiną priedų kategorijai „zootechniniai priedai“. |
| --- | --- |

(3)

Prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), kaip nujunkytų paršelių ir mėsinių kiaulių pašarų priedą, priskirtiną priedų kategorijai „zootechniniai priedai“.

| (4) | Šį preparatą buvo leista naudoti 10 metų mėsiniams viščiukams, dedeklėms vištoms, antims ir mėsiniams kalakutams Komisijos reglamentu (EB) Nr. 9/2010 (2). |
| --- | --- |

(4)

Šį preparatą buvo leista naudoti 10 metų mėsiniams viščiukams, dedeklėms vištoms, antims ir mėsiniams kalakutams Komisijos reglamentu (EB) Nr. 9/2010 (2).

| (5) | Buvo pateikta naujų duomenų prašymui leisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), nujunkytiems paršeliams ir mėsinėms kiaulėms pagrįsti. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2011 m. vasario 1 d. (3) priimtoje nuomonėje padarė išvadą, kad endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir jos naudojimas gali pagerinti zootechninius rodiklius. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta Etaloninė pašarų priedų laboratorija. |
| --- | --- |

(5)

Buvo pateikta naujų duomenų prašymui leisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazę (EC 3.2.1.8), gautą iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), nujunkytiems paršeliams ir mėsinėms kiaulėms pagrįsti. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2011 m. vasario 1 d. (3) priimtoje nuomonėje padarė išvadą, kad endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir jos naudojimas gali pagerinti zootechninius rodiklius. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta Etaloninė pašarų priedų laboratorija.

| (6) | Atlikus endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede. |
| --- | --- |

(6)

Atlikus endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede.

| (7) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip priedą gyvūnų mityboje šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  OL L 3, 2010 1 7, p. 10.

2

(3)  EMST leidinys (2011 m.); 9(2):2008.

3

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis 12 % |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai |
| 4a11 | Danisco Animal Nutrition | endo-1,4-beta-ksilanazė
  EC 3.2.1.8 | | Priedo sudėtis

  endo-1,4-beta-ksinalazės (EC 3.2.1.8),
  gautos iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), preparatas, kurio endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumas ne mažesnis kaip 40 000 U (1)/g |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis 12 %

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

4a11

Danisco Animal Nutrition

endo-1,4-beta-ksilanazė

EC 3.2.1.8

Priedo sudėtis

endo-1,4-beta-ksinalazės (EC 3.2.1.8),

gautos iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588), preparatas, kurio endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumas ne mažesnis kaip 40 000 U (1)/g

| | Veikliosios medžiagos apibūdinimas

  endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588) |
| --- | --- |

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš Trichoderma reesei (ATCC PTA 5588)

| | Analizės metodas
   (2)

  kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-ksilanazės atpalaiduotus iš azurino, skersiniu ryšiu susieto su kviečių arabinoksilano medžiagomis |
| --- | --- |

Analizės metodas
   (2)

kolorimetrinis metodas, matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-ksilanazės atpalaiduotus iš azurino, skersiniu ryšiu susieto su kviečių arabinoksilano medžiagomis

Paršeliai (nujunkyti) ir mėsinės kiaulės

2 000 U

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, laiką ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, laiką ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Naudoti pašaruose, kuriuose daug krakmolingų ir kitokių polisacharidų. |
| --- | --- |

2.

Naudoti pašaruose, kuriuose daug krakmolingų ir kitokių polisacharidų.

| 3. | Paršeliams (nujunkytiems), kurių svoris neviršija 35 kg. |
| --- | --- |

3.

Paršeliams (nujunkytiems), kurių svoris neviršija 35 kg.

2021 m. birželio 20 d.

---

(1)  1 U – tai fermento kiekis, atpalaiduojantis 0,5 redukuojančių cukrų (ksilozės ekvivalentai) per minutę iš skersinio ryšio avižų speltos arabinoksilano substrato, esant 5,3 pH ir 50 °C temperatūrai.

(2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti Etaloninės laboratorijos svetainėje http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 529/2011

2011 m. gegužės 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 nuostatos, susijusios su kiekiu, kurį pasiekus pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant brunonus ir nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms taikomi papildomi muitai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 143 straipsnio b punktą ir 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1580/2007, nustatančiu Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), numatyta prižiūrėti jo XVII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1580/2007, nustatančiu Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), numatyta prižiūrėti jo XVII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje.

| (2) | Taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2008, 2009 ir 2010 m. duomenis, patikslinti kiekį, kurį pasiekus pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant brunonus ir nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms taikomi papildomi muitai. |
| --- | --- |

(2)

Taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2008, 2009 ir 2010 m. duomenis, patikslinti kiekį, kurį pasiekus pomidorams, abrikosams, citrinoms, slyvoms, persikams, įskaitant brunonus ir nektarinus, kriaušėms ir valgomosioms vynuogėms taikomi papildomi muitai.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 XVII priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

(3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

3

(4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

4

---

PRIEDAS

„XVII PRIEDAS

PAPILDOMI IMPORTO MUITAI: IV ANTRAŠTINĖ DALIS, II SKYRIUS, 2 SKIRSNIS

Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, turi būti laikoma, kad produktų aprašymas yra tik orientacinio pobūdžio. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma pagal KN kodų, galiojusių šio reglamento priėmimo metu, taikymo sritį.

| Eilės Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Taikymo laikotarpis | Kiekis, kurį pasiekus taikomi muitai (tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Pomidorai | Spalio 1 d.–gegužės 31 d. | 481 625 |
| 78.0020 | Birželio 1 d.–rugsėjo 30 d. | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Agurkai | Gegužės 1 d.–spalio 31 d. | 31 289 |
| 78.0075 | Lapkričio 1 d.–balandžio 30 d. | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokai | Lapkričio 1 d.–birželio 30 d. | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Cukinijos | Sausio 1 d.–gruodžio 31 d. | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinai | Gruodžio 1 d.–gegužės 31 d. | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementinos | Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai ir panašūs citrusinių hibridai | Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrinos | Birželio 1 d.–gruodžio 31 d. | 346 366 |
| 78.0160 | Sausio 1 d.–gegužės 31 d. | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Valgomosios vynuogės | Liepos 21 d.–lapkričio 20 d. | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Obuoliai | Sausio 1 d.–rugpjūčio 31 d. | 916 384 |
| 78.0180 | Rugsėjo 1 d.–gruodžio 31 d. | 95 396 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Kriaušės | Sausio 1 d.–balandžio 30 d. | 229 646 |
| 78.0235 | Liepos 1 d.–gruodžio 31 d. | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Abrikosai | Birželio 1 d.–liepos 31 d. | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias | Gegužės 21 d.–rugpjūčio 10 d. | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Persikai, įskaitant brunonus ir nektarinus | Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d. | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Slyvos | Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d. | 10 293“ |

Eilės Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Taikymo laikotarpis

Kiekis, kurį pasiekus taikomi muitai (tonomis)

78.0015

0702 00 00

Pomidorai

Spalio 1 d.–gegužės 31 d.

481 625

78.0020

Birželio 1 d.–rugsėjo 30 d.

44 251

78.0065

0707 00 05

Agurkai

Gegužės 1 d.–spalio 31 d.

31 289

78.0075

Lapkričio 1 d.–balandžio 30 d.

26 583

78.0085

0709 90 80

Artišokai

Lapkričio 1 d.–birželio 30 d.

17 258

78.0100

0709 90 70

Cukinijos

Sausio 1 d.–gruodžio 31 d.

57 955

78.0110

0805 10 20

Apelsinai

Gruodžio 1 d.–gegužės 31 d.

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementinos

Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai ir panašūs citrusinių hibridai

Lapkričio 1 d.–vasario pabaiga

115 625

78.0155

0805 50 10

Citrinos

Birželio 1 d.–gruodžio 31 d.

346 366

78.0160

Sausio 1 d.–gegužės 31 d.

88 090

78.0170

0806 10 10

Valgomosios vynuogės

Liepos 21 d.–lapkričio 20 d.

80 588

78.0175

0808 10 80

Obuoliai

Sausio 1 d.–rugpjūčio 31 d.

916 384

78.0180

Rugsėjo 1 d.–gruodžio 31 d.

95 396

78.0220

0808 20 50

Kriaušės

Sausio 1 d.–balandžio 30 d.

229 646

78.0235

Liepos 1 d.–gruodžio 31 d.

35 541

78.0250

0809 10 00

Abrikosai

Birželio 1 d.–liepos 31 d.

5 794

78.0265

0809 20 95

Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

Gegužės 21 d.–rugpjūčio 10 d.

30 783

78.0270

0809 30

Persikai, įskaitant brunonus ir nektarinus

Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d.

5 613

78.0280

0809 40 05

Slyvos

Birželio 11 d.–rugsėjo 30 d.

10 293“

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 530/2011

2011 m. gegužės 30 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. gegužės 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 30 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| MA | 133,3 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 31,8 |
| MK | 28,2 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 57,0 |
| 0709 90 70 | MA | 86,8 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 104,5 |
| 0709 90 80 | EC | 23,2 |
| ZZ | 23,2 |
| 0805 10 20 | EG | 57,8 |
| IL | 54,0 |
| MA | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 59,0 |
| 0805 50 10 | AR | 72,2 |
| TR | 68,8 |
| ZA | 127,2 |
| ZZ | 89,4 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 79,0 |
| CA | 129,0 |
| CL | 79,0 |
| CN | 95,4 |
| CR | 69,1 |
| NZ | 112,2 |
| US | 102,6 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0809 20 95 | US | 384,8 |
| ZZ | 384,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

64,0

MA

133,3

TR

67,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

31,8

MK

28,2

TR

111,1

ZZ

57,0

0709 90 70

MA

86,8

TR

122,2

ZZ

104,5

0709 90 80

EC

23,2

ZZ

23,2

0805 10 20

EG

57,8

IL

54,0

MA

49,7

TR

74,4

ZZ

59,0

0805 50 10

AR

72,2

TR

68,8

ZA

127,2

ZZ

89,4

0808 10 80

AR

98,2

BR

79,0

CA

129,0

CL

79,0

CN

95,4

CR

69,1

NZ

112,2

US

102,6

UY

96,7

ZA

87,0

ZZ

94,8

0809 20 95

US

384,8

ZZ

384,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/16

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. sausio 26 d.

dėl pagalbos schemų C 50/07 (ex N 894/06), kurias Prancūzija ketina įgyvendinti skatindama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kolektyvines papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sutartis

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 267)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/319/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą (1),

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. gruodžio 28 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai apie pagalbos schemas, kuriomis skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kurios nurodytos pataisyto 2006 m. finansų įstatymo projekte. Šių schemų nuostatos įtrauktos į 2006 m. gruodžio 30 d. pataisyto 2006 m. finansų įstatymo Nr. 2006–1771 (3) 88 straipsnį. 2007 m. vasario 26 d., gegužės 11 d. ir rugsėjo 18 d. raštuose Prancūzija Komisijai pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. gruodžio 28 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai apie pagalbos schemas, kuriomis skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kurios nurodytos pataisyto 2006 m. finansų įstatymo projekte. Šių schemų nuostatos įtrauktos į 2006 m. gruodžio 30 d. pataisyto 2006 m. finansų įstatymo Nr. 2006–1771 (3) 88 straipsnį. 2007 m. vasario 26 d., gegužės 11 d. ir rugsėjo 18 d. raštuose Prancūzija Komisijai pateikė papildomos informacijos.

| (2) | 2007 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl šios pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl šios pagalbos.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamų pagalbos schemų. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamų pagalbos schemų.

| (4) | Prancūzija savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pateikė 2007 m. gruodžio 21 d. raštu. |
| --- | --- |

(4)

Prancūzija savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pateikė 2007 m. gruodžio 21 d. raštu.

| (5) | Komisija gavo kelių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas šia tema. Ji perdavė jas Prancūzijai, suteikdama galimybę jas pakomentuoti, ir 2008 m. gegužės 8 d. raštu gavo Prancūzijos komentarus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo kelių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas šia tema. Ji perdavė jas Prancūzijai, suteikdama galimybę jas pakomentuoti, ir 2008 m. gegužės 8 d. raštu gavo Prancūzijos komentarus.

| (6) | Prancūzija 2008 m. spalio 31 d. raštu pateikė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(6)

Prancūzija 2008 m. spalio 31 d. raštu pateikė Komisijai papildomos informacijos.

| (7) | Kai kurios suinteresuotosios trečiosios šalys 2009 m. vasario mėn. Komisijai pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(7)

Kai kurios suinteresuotosios trečiosios šalys 2009 m. vasario mėn. Komisijai pateikė papildomos informacijos.

| (8) | Po 2009 m. birželio 2 d. Komisijos tarnybų ir Prancūzijos valdžios institucijų susitikimo šios institucijos įsipareigojo išnagrinėti galimybę padaryti tam tikrus schemų, apie kurias pranešta, pakeitimus ir savo analizės duomenimis kuo greičiau pasidalyti su Komisijos tarnyboms. |
| --- | --- |

(8)

Po 2009 m. birželio 2 d. Komisijos tarnybų ir Prancūzijos valdžios institucijų susitikimo šios institucijos įsipareigojo išnagrinėti galimybę padaryti tam tikrus schemų, apie kurias pranešta, pakeitimus ir savo analizės duomenimis kuo greičiau pasidalyti su Komisijos tarnyboms.

| (9) | 2009 m. rugsėjo 22 d. raštu Komisija Prancūzijai suteikė 20 darbo dienų terminą analizei pateikti. |
| --- | --- |

(9)

2009 m. rugsėjo 22 d. raštu Komisija Prancūzijai suteikė 20 darbo dienų terminą analizei pateikti.

| (10) | 2009 m. lapkričio 3 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos paprašė sustabdyti oficialią tyrimo procedūrą iki 2010 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. lapkričio 3 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos paprašė sustabdyti oficialią tyrimo procedūrą iki 2010 m. balandžio 1 d.

| (11) | 2009 m. lapkričio 17 d. Komisija, taikydama Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (5), oficialią tyrimo procedūrą sutiko sustabdyti iki 2010 m. balandžio 1 d., kad Prancūzija galėtų suderinti įstatymo projektą ir surengti būtinas konsultacijas. |
| --- | --- |

(11)

2009 m. lapkričio 17 d. Komisija, taikydama Geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (5), oficialią tyrimo procedūrą sutiko sustabdyti iki 2010 m. balandžio 1 d., kad Prancūzija galėtų suderinti įstatymo projektą ir surengti būtinas konsultacijas.

| (12) | 2010 m. balandžio 26 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad iš dalies pakeistos schemos projektas jai bus pateiktas 2010 m. gegužės 17 d. |
| --- | --- |

(12)

2010 m. balandžio 26 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad iš dalies pakeistos schemos projektas jai bus pateiktas 2010 m. gegužės 17 d.

| (13) | 2010 m. gegužės 27 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, tačiau nenumatė iš dalies keisti schemų, apie kurias pranešta. |
| --- | --- |

(13)

2010 m. gegužės 27 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pateikė informacijos, tačiau nenumatė iš dalies keisti schemų, apie kurias pranešta.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APRAŠYMAS

| (14) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą aptariamos dvi atskiros mokesčių priemonės. |
| --- | --- |

(14)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą aptariamos dvi atskiros mokesčių priemonės.

| (15) | Pagal pirmąją priemonę, apie kurią pranešta, įmonės, valdančios solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis (pranc. contrats solidaires et responsables), atleidžiamos nuo Prancūzijos bendrojo mokesčių kodekso (BMK) 207–2 straipsniu įvesto pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio (6) (BMK 1461–1 straipsnis). Nuo šių mokesčių atleidžiamos visos tokias sutartis sudarančios įstaigos: savidraudos draugijos ir organizacijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, draudimo įstaigos, kurioms taikoma Socialinio draudimo kodekso IX knygos III antraštinė dalis arba Kaimo kodekso VII knyga, ir visos draudimo įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas. |
| --- | --- |

(15)

Pagal pirmąją priemonę, apie kurią pranešta, įmonės, valdančios solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis (pranc. contrats solidaires et responsables), atleidžiamos nuo Prancūzijos bendrojo mokesčių kodekso (BMK) 207–2 straipsniu įvesto pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio (6) (BMK 1461–1 straipsnis). Nuo šių mokesčių atleidžiamos visos tokias sutartis sudarančios įstaigos: savidraudos draugijos ir organizacijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, draudimo įstaigos, kurioms taikoma Socialinio draudimo kodekso IX knygos III antraštinė dalis arba Kaimo kodekso VII knyga, ir visos draudimo įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas.

| (16) | Pagrindinis šios priemonės tikslas – sudarant tokio tipo sutartis daugiau Prancūzijos gyventojų drausti papildomu sveikatos draudimu. Šiuo požiūriu priemone būtų papildyta atleidimo nuo draudimo sutarčių mokesčio schema, kuri taikoma to paties tipo sutartims ir kurią Komisija leido taikyti 2004 m. birželio 2 d. sprendimu (7) ir 2010 m. spalio 29 d. sprendimu (8). |
| --- | --- |

(16)

Pagrindinis šios priemonės tikslas – sudarant tokio tipo sutartis daugiau Prancūzijos gyventojų drausti papildomu sveikatos draudimu. Šiuo požiūriu priemone būtų papildyta atleidimo nuo draudimo sutarčių mokesčio schema, kuri taikoma to paties tipo sutartims ir kurią Komisija leido taikyti 2004 m. birželio 2 d. sprendimu (7) ir 2010 m. spalio 29 d. sprendimu (8).

| (17) | Sveikatos draudimo sutartys, kurioms taikoma ši atleidimo nuo mokesčio schema, Prancūzijoje įvestos 2001 m. (9) Tai privalomos kolektyvinės sutartys ir neprivalomos individualios bei kolektyvinės sutartys. |
| --- | --- |

(17)

Sveikatos draudimo sutartys, kurioms taikoma ši atleidimo nuo mokesčio schema, Prancūzijoje įvestos 2001 m. (9) Tai privalomos kolektyvinės sutartys ir neprivalomos individualios bei kolektyvinės sutartys.

| (18) | Kad šioms sutartims būtų taikoma tokia schema, jos visų pirma turi atitikti šias sąlygas:






  — | draudimo įstaiga nereikalauja jokios medicininės informacijos apie draudėją, norintį sudaryti neprivalomas sutartis; |
| --- | --- | --- |

(18)

Kad šioms sutartims būtų taikoma tokia schema, jos visų pirma turi atitikti šias sąlygas:

—

draudimo įstaiga nereikalauja jokios medicininės informacijos apie draudėją, norintį sudaryti neprivalomas sutartis;

| — | įmokų suma nenustatoma atsižvelgiant į draudėjo sveikatos būklę; |
| --- | --- |

—

įmokų suma nenustatoma atsižvelgiant į draudėjo sveikatos būklę;

| — | suteikiamos garantijos privalo apimti paslaugas, susijusias su prevencija ir gydančio gydytojo konsultacijomis bei jo išrašytais receptais; |
| --- | --- |

—

suteikiamos garantijos privalo apimti paslaugas, susijusias su prevencija ir gydančio gydytojo konsultacijomis bei jo išrašytais receptais;

| — | suteikiamos garantijos neturi apimti medicininių išlaidų, kurias draudėjas gali patirti viršijus atlygio už tam tikrus veiksmus ar tam tikras konsultacijas dydį arba neturint paskirto gydančio gydytojo. |
| --- | --- |

—

suteikiamos garantijos neturi apimti medicininių išlaidų, kurias draudėjas gali patirti viršijus atlygio už tam tikrus veiksmus ar tam tikras konsultacijas dydį arba neturint paskirto gydančio gydytojo.

| (19) | Be to, draudimo įstaigos, norinčios, kad joms būtų taikoma lengvatinė schema, turi laikytis ribų, susijusių su solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sveikatos draudimo sutarčių skaičiumi, – šios sutartys turi sudaryti tam tikrą viso sveikatos draudimo sutarčių portfelio dalį. Šios ribos kinta pagal sutarčių pobūdį:






  — | neprivalomos individualios ir kolektyvinės sutartys:
  jos turi apimti 150 000 asmenų arba mažiausią dalį (nustatomą nutarimu), t. y. 80–90 % visų neprivalomas individualias ir kolektyvines sutartis įstaigoje pasirašiusių asmenų ir šiose sutartyse dalyvaujančių narių (10); |
| --- | --- | --- |

(19)

Be to, draudimo įstaigos, norinčios, kad joms būtų taikoma lengvatinė schema, turi laikytis ribų, susijusių su solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sveikatos draudimo sutarčių skaičiumi, – šios sutartys turi sudaryti tam tikrą viso sveikatos draudimo sutarčių portfelio dalį. Šios ribos kinta pagal sutarčių pobūdį:

—

neprivalomos individualios ir kolektyvinės sutartys:

jos turi apimti 150 000 asmenų arba mažiausią dalį (nustatomą nutarimu), t. y. 80–90 % visų neprivalomas individualias ir kolektyvines sutartis įstaigoje pasirašiusių asmenų ir šiose sutartyse dalyvaujančių narių (10);

| — | privalomos kolektyvinės sutartys:
  jos turi apimti 120 000 asmenų arba mažiausią dalį (nustatomą nutarimu), t. y. 90–95 % visų privalomas individualias ir kolektyvines sutartis įstaigoje pasirašiusių asmenų ir šiose sutartyse dalyvaujančių narių (11). |
| --- | --- |

—

privalomos kolektyvinės sutartys:

jos turi apimti 120 000 asmenų arba mažiausią dalį (nustatomą nutarimu), t. y. 90–95 % visų privalomas individualias ir kolektyvines sutartis įstaigoje pasirašiusių asmenų ir šiose sutartyse dalyvaujančių narių (11).

| (20) | Galiausiai įstaigos, kurioms taikoma ši schema, taip pat turi atitikti bent vieną iš šių sąlygų:






  — | įstaigos derina tarifus arba padengia įmokas atsižvelgdamos į socialinę sutartis pasirašiusių asmenų ir jose dalyvaujančių narių padėtį; |
| --- | --- | --- |

(20)

Galiausiai įstaigos, kurioms taikoma ši schema, taip pat turi atitikti bent vieną iš šių sąlygų:

—

įstaigos derina tarifus arba padengia įmokas atsižvelgdamos į socialinę sutartis pasirašiusių asmenų ir jose dalyvaujančių narių padėtį;

| — | sutartyse dalyvaujantys nariai ir sutartis pasirašę asmenys, kuriems padedama įsigyti papildomą sveikatos draudimą (12), sudaro ne mažiau kaip 3–6 % įstaigoje neprivalomas individualias ir kolektyvines sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų arba šiose sutartyse dalyvaujančių narių (13); |
| --- | --- |

—

sutartyse dalyvaujantys nariai ir sutartis pasirašę asmenys, kuriems padedama įsigyti papildomą sveikatos draudimą (12), sudaro ne mažiau kaip 3–6 % įstaigoje neprivalomas individualias ir kolektyvines sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų arba šiose sutartyse dalyvaujančių narių (13);

| — | ne jaunesni kaip 65 metų asmenys sudaro bent 15–20 % įstaigoje sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų arba šiose sutartyse dalyvaujančių narių (14); |
| --- | --- |

—

ne jaunesni kaip 65 metų asmenys sudaro bent 15–20 % įstaigoje sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų arba šiose sutartyse dalyvaujančių narių (14);

| — | ne vyresni kaip 25 metų asmenys sudaro bent 28–35 % įstaigoje sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų (15). |
| --- | --- |

—

ne vyresni kaip 25 metų asmenys sudaro bent 28–35 % įstaigoje sveikatos draudimo sutartis pasirašiusių asmenų (15).

| (21) | Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, pagal 20 punkte nurodytus kriterijus turi būti pasidalijama rizika taikant tarifus arba atsižvelgiant į draudėjų amžių ir taikomas mažiausias tikro solidarumo principu pagrįstas dydis. Šiais kriterijais siekiama skatinti sudaryti daugiau solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių ir apdrausti visus gyventojus, ypač didelę dalį jaunų ar pagyvenusių asmenų – tai dvi grupės, kurioms priklausantiems asmenims sunkiausia apsidrausti sveikatos draudimu (papildomu), nes jie turi nedaug lėšų (jaunimas) arba su jų draudimu susijusios sąnaudos gali būti didelės (pagyvenusių asmenų). |
| --- | --- |

(21)

Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, pagal 20 punkte nurodytus kriterijus turi būti pasidalijama rizika taikant tarifus arba atsižvelgiant į draudėjų amžių ir taikomas mažiausias tikro solidarumo principu pagrįstas dydis. Šiais kriterijais siekiama skatinti sudaryti daugiau solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių ir apdrausti visus gyventojus, ypač didelę dalį jaunų ar pagyvenusių asmenų – tai dvi grupės, kurioms priklausantiems asmenims sunkiausia apsidrausti sveikatos draudimu (papildomu), nes jie turi nedaug lėšų (jaunimas) arba su jų draudimu susijusios sąnaudos gali būti didelės (pagyvenusių asmenų).

| (22) | Be to, pagal priemonę šie kriterijai turi būti vertinami grupių lygmeniu, atsižvelgiant į Prancūzijoje apmokestinamą šioms grupėms priskiriamų asmenų veiklą. Šia nuostata siekiama užtikrinti, kad priemonės nebūtų vengiama taikyti arba nebūtų sudaromi susitarimai, pagal kuriuos šio tipo riziką prisiima kelios ad hoc struktūros, taip prieštaraujant rizikos pasidalijimo tikslui. |
| --- | --- |

(22)

Be to, pagal priemonę šie kriterijai turi būti vertinami grupių lygmeniu, atsižvelgiant į Prancūzijoje apmokestinamą šioms grupėms priskiriamų asmenų veiklą. Šia nuostata siekiama užtikrinti, kad priemonės nebūtų vengiama taikyti arba nebūtų sudaromi susitarimai, pagal kuriuos šio tipo riziką prisiima kelios ad hoc struktūros, taip prieštaraujant rizikos pasidalijimo tikslui.

| (23) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, visų šių sąlygų tikslas – skatinti draudimo įstaigas sudaryti daugiau tokių sutarčių, dalyvauti draudžiant pagrindiniu ir papildomu visuotiniu sveikatos draudimu ir visiems gyventojams siūlyti draustis papildomu sveikatos draudimu, taikant kontroliuojamas tarifų sąlygas. Visų pirma skatinama drausti asmenis, kurie dėl sveikatos būklės ar finansinių galimybių negali apsidrausti patys. |
| --- | --- |

(23)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, visų šių sąlygų tikslas – skatinti draudimo įstaigas sudaryti daugiau tokių sutarčių, dalyvauti draudžiant pagrindiniu ir papildomu visuotiniu sveikatos draudimu ir visiems gyventojams siūlyti draustis papildomu sveikatos draudimu, taikant kontroliuojamas tarifų sąlygas. Visų pirma skatinama drausti asmenis, kurie dėl sveikatos būklės ar finansinių galimybių negali apsidrausti patys.

| (24) | Iš pradžių buvo numatyta, kad šios mokesčių priemonės dalis, susijusi su atleidimu nuo pelno mokesčio, įsigalios 2008 m. sausio 1 d., o dalis, susijusi su atleidimu nuo teritorinio verslo mokesčio, – 2010 finansiniais metais; laukiant, kol Komisija patvirtins atitinkamas schemas, įsigaliojimas atidėtas atitinkamai iki 2012 m. sausio 1 d. ir 2013 finansinių metų. |
| --- | --- |

(24)

Iš pradžių buvo numatyta, kad šios mokesčių priemonės dalis, susijusi su atleidimu nuo pelno mokesčio, įsigalios 2008 m. sausio 1 d., o dalis, susijusi su atleidimu nuo teritorinio verslo mokesčio, – 2010 finansiniais metais; laukiant, kol Komisija patvirtins atitinkamas schemas, įsigaliojimas atidėtas atitinkamai iki 2012 m. sausio 1 d. ir 2013 finansinių metų.

| (25) | Antrąja mokesčių priemone siekiama sudaryti sąlygas draudimo įstaigoms taikyti mokesčių nuolaidas už įnašus į išlyginamąjį rezervą, susijusį su tam tikromis papildomo draudimo kolektyvinėmis sutartimis (BMK 39d GD straipsnis), viršijant pagal bendrojoje teisėje numatytą schemą (39d GB straipsnis) leidžiamą tokių rezervo atidėjinių ribą. |
| --- | --- |

(25)

Antrąja mokesčių priemone siekiama sudaryti sąlygas draudimo įstaigoms taikyti mokesčių nuolaidas už įnašus į išlyginamąjį rezervą, susijusį su tam tikromis papildomo draudimo kolektyvinėmis sutartimis (BMK 39d GD straipsnis), viršijant pagal bendrojoje teisėje numatytą schemą (39d GB straipsnis) leidžiamą tokių rezervo atidėjinių ribą.

| (26) | Sudaryti techninius išlyginamojo rezervo atidėjinius (16) numatyta draudimo įstaigų apskaitos ir rizikos ribojimo teisės aktuose. 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvos 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės 30 straipsnyje išlyginamojo rezervo atidėjiniai apibūdinami taip: „Nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjimą sudaro visos sumos, atidedamos pagal įstatymų arba administracinius reikalavimus, kurios skirtos išlyginti nuostolingumo svyravimams ateinančiais laikotarpiais arba apsisaugoti nuo ypatingos rizikos.“ (17) |
| --- | --- |

(26)

Sudaryti techninius išlyginamojo rezervo atidėjinius (16) numatyta draudimo įstaigų apskaitos ir rizikos ribojimo teisės aktuose. 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvos 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės 30 straipsnyje išlyginamojo rezervo atidėjiniai apibūdinami taip: „Nuostolių svyravimo išlyginimo techninį atidėjimą sudaro visos sumos, atidedamos pagal įstatymų arba administracinius reikalavimus, kurios skirtos išlyginti nuostolingumo svyravimams ateinančiais laikotarpiais arba apsisaugoti nuo ypatingos rizikos.“ (17)

| (27) | Šiuo atveju išlyginamasis rezervas skirtas nuostolingumo, susijusio su kolektyviniu mirties rizikos arba sužalojimo (darbingumo netekimo ir invalidumo) rizikos draudimu, svyravimams išlyginti. Šie pelno (nuostolio) svyravimai (įvairiais finansiniais metais) susiję su faktiniu pasirašytose draudimo sutartyse numatytų garantijų įgyvendinimu, atsižvelgiant į garantinių prievolių įgyvendinimo prielaidas, numatytas nustatant draudimo įmokų tarifus. Naudojant atidėjinius galima išlyginti su atitinkamomis operacijomis susijusį techninį pelną (nuostolį), siekiant išlyginti didelius nuostolingumo svyravimus, kurie gali būti nustatyti vėliau. |
| --- | --- |

(27)

Šiuo atveju išlyginamasis rezervas skirtas nuostolingumo, susijusio su kolektyviniu mirties rizikos arba sužalojimo (darbingumo netekimo ir invalidumo) rizikos draudimu, svyravimams išlyginti. Šie pelno (nuostolio) svyravimai (įvairiais finansiniais metais) susiję su faktiniu pasirašytose draudimo sutartyse numatytų garantijų įgyvendinimu, atsižvelgiant į garantinių prievolių įgyvendinimo prielaidas, numatytas nustatant draudimo įmokų tarifus. Naudojant atidėjinius galima išlyginti su atitinkamomis operacijomis susijusį techninį pelną (nuostolį), siekiant išlyginti didelius nuostolingumo svyravimus, kurie gali būti nustatyti vėliau.

| (28) | Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, BMK 39d GD straipsnyje numatytas naujas išlyginamojo rezervo atidėjinys padeda siekti bendro tikslo didinti ir gerinti draudimo įstaigų siūlomas draudimo garantijas, pasirašomas vykdant vadinamąją paskyrimo procedūrą. Tai papildomos kolektyvinės garantijos, numatomos kolektyviniuose šakiniuose ar tarpšakiniuose susitarimuose arba sutartyse, įmonių susitarimuose arba įgyvendinamuose darbdavių sprendimuose, pagal kuriuos draudimo įstaigą skiria socialiniai partneriai (paskyrimo procedūra). Paskirta draudimo įstaiga privalo laikytis susitarimuose nustatytų sąlygų, dėl kurių susitarta su socialiniais partneriais (18) (taip pat su tarifų koregavimu susijusių sąlygų). Draudimo įstaiga skiriama ne ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus paskirtą draudimo įstaigą privaloma vertinti iš naujo. Socialinės apsaugos ministras priima nutarimą pratęsti sutarčių, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga ir kurios sektorių lygmeniu įgyvendinamos sudarius socialinių partnerių susitarimą, galiojimą. Todėl šios sutartys savaime taikomos visiems sektoriaus darbuotojams ir buvusiems darbuotojams, taip pat jų teisių perėmėjams (neatsižvelgiant į jų sveikatos būklę ir amžių), o jų darbdaviai privalo pasirašyti šias sutartis ir naudotis paskirtos draudimo įstaigos paslaugomis (19). |
| --- | --- |

(28)

Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, BMK 39d GD straipsnyje numatytas naujas išlyginamojo rezervo atidėjinys padeda siekti bendro tikslo didinti ir gerinti draudimo įstaigų siūlomas draudimo garantijas, pasirašomas vykdant vadinamąją paskyrimo procedūrą. Tai papildomos kolektyvinės garantijos, numatomos kolektyviniuose šakiniuose ar tarpšakiniuose susitarimuose arba sutartyse, įmonių susitarimuose arba įgyvendinamuose darbdavių sprendimuose, pagal kuriuos draudimo įstaigą skiria socialiniai partneriai (paskyrimo procedūra). Paskirta draudimo įstaiga privalo laikytis susitarimuose nustatytų sąlygų, dėl kurių susitarta su socialiniais partneriais (18) (taip pat su tarifų koregavimu susijusių sąlygų). Draudimo įstaiga skiriama ne ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus paskirtą draudimo įstaigą privaloma vertinti iš naujo. Socialinės apsaugos ministras priima nutarimą pratęsti sutarčių, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga ir kurios sektorių lygmeniu įgyvendinamos sudarius socialinių partnerių susitarimą, galiojimą. Todėl šios sutartys savaime taikomos visiems sektoriaus darbuotojams ir buvusiems darbuotojams, taip pat jų teisių perėmėjams (neatsižvelgiant į jų sveikatos būklę ir amžių), o jų darbdaviai privalo pasirašyti šias sutartis ir naudotis paskirtos draudimo įstaigos paslaugomis (19).

| (29) | Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, paskiriant draudimo įstaigą galima užtikrinti naudingesnį jos garantijų ir įmokų santykį ir visiems ekonomikos sektoriaus darbuotojams taikyti vienodas garantijas, neatsižvelgiant į įmonės, kuriai jie priklauso, dydį. Paskiriant draudimo įstaigą taip pat nuolat peržiūrimos rizikos pasidalijimo ir atitinkamos draudimo įstaigos skyrimo organizavimo taisyklės. |
| --- | --- |

(29)

Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, paskiriant draudimo įstaigą galima užtikrinti naudingesnį jos garantijų ir įmokų santykį ir visiems ekonomikos sektoriaus darbuotojams taikyti vienodas garantijas, neatsižvelgiant į įmonės, kuriai jie priklauso, dydį. Paskiriant draudimo įstaigą taip pat nuolat peržiūrimos rizikos pasidalijimo ir atitinkamos draudimo įstaigos skyrimo organizavimo taisyklės.

| (30) | Taikant šią priemonę taip pat galima geriau kontroliuoti tarifus ir paslaugų kokybę, paslaugas teikiant pasitvirtinus didelei rizikai, kurios socialiniai ir finansiniai padariniai draudėjui arba jo šeimai dideli (papildomos išlaidos, prarastos pajamos, atskirtis ir pan.), pavyzdžiui, gavus invalidumą, netekus darbingumo arba mirus, ir tai naudinga individualiems vartotojams. |
| --- | --- |

(30)

Taikant šią priemonę taip pat galima geriau kontroliuoti tarifus ir paslaugų kokybę, paslaugas teikiant pasitvirtinus didelei rizikai, kurios socialiniai ir finansiniai padariniai draudėjui arba jo šeimai dideli (papildomos išlaidos, prarastos pajamos, atskirtis ir pan.), pavyzdžiui, gavus invalidumą, netekus darbingumo arba mirus, ir tai naudinga individualiems vartotojams.

| (31) | Trumpai tariant, atidėjinių priemone, taikoma skatinant užtikrinti pagal paskyrimo procedūrą pasirašytas garantijas mirties, invalidumo ir darbingumo netekimo atvejais, siekiama sudaryti sąlygas paskirtoms draudimo įstaigoms:






  — | padengti trūkstamas šio tipo sutarčių sumas, kurios galėtų atsirasti dėl nenumatytų nuostolių (sumos ir skaičiai) arba pasikeitus su rizika susijusiems aspektams (pasikeitus duomenims, kuriais remiantis nustatyti pradiniai tarifai), palyginti su iš pradžių numatytu vidurkiu; |
| --- | --- | --- |

(31)

Trumpai tariant, atidėjinių priemone, taikoma skatinant užtikrinti pagal paskyrimo procedūrą pasirašytas garantijas mirties, invalidumo ir darbingumo netekimo atvejais, siekiama sudaryti sąlygas paskirtoms draudimo įstaigoms:

—

padengti trūkstamas šio tipo sutarčių sumas, kurios galėtų atsirasti dėl nenumatytų nuostolių (sumos ir skaičiai) arba pasikeitus su rizika susijusiems aspektams (pasikeitus duomenims, kuriais remiantis nustatyti pradiniai tarifai), palyginti su iš pradžių numatytu vidurkiu;

| — | padidinti šias operacijas siūlančių įstaigų lėšas ir mokumo atsargas, sudarant specialius atidėjinius. |
| --- | --- |

—

padidinti šias operacijas siūlančių įstaigų lėšas ir mokumo atsargas, sudarant specialius atidėjinius.

| (32) | Praktiškai metinius įnašus į atidėjinius leidžiama įnešti išskaičiuojant juos iš techninio pelno (20), gauto vykdant atitinkamas operacijas. Bendra atidėjinio suma negali viršyti 130 % bendros įmokų, susijusių su visomis šiomis finansiniais metais atliktomis operacijomis, sumos. Atidėjinys skiriamas techniniams finansinių metų nuostoliams kompensuoti, pirmiausia panaudojant seniausius metinius įnašus. |
| --- | --- |

(32)

Praktiškai metinius įnašus į atidėjinius leidžiama įnešti išskaičiuojant juos iš techninio pelno (20), gauto vykdant atitinkamas operacijas. Bendra atidėjinio suma negali viršyti 130 % bendros įmokų, susijusių su visomis šiomis finansiniais metais atliktomis operacijomis, sumos. Atidėjinys skiriamas techniniams finansinių metų nuostoliams kompensuoti, pirmiausia panaudojant seniausius metinius įnašus.

| (33) | Per dešimt metų nepanaudoti metiniai įnašai pervedami į specialų neapmokestinamą rezervą. Šio specialaus rezervo suma negali viršyti 70 % bendros įmokų, susijusių su visomis atitinkamomis finansiniais metais atliktomis operacijomis, sumos. Šių įmokų perteklius priskiriamas pelnui, apmokestinamam praėjus 10 metų nuo įmokų įtraukimo į apskaitą. |
| --- | --- |

(33)

Per dešimt metų nepanaudoti metiniai įnašai pervedami į specialų neapmokestinamą rezervą. Šio specialaus rezervo suma negali viršyti 70 % bendros įmokų, susijusių su visomis atitinkamomis finansiniais metais atliktomis operacijomis, sumos. Šių įmokų perteklius priskiriamas pelnui, apmokestinamam praėjus 10 metų nuo įmokų įtraukimo į apskaitą.

| (34) | Pagal bendrojoje teisėje numatytą schemą draudimo ir perdraudimo įmonės (BMK 39d GB straipsnis) šiuo metu gali sudaryti neapmokestinamus išlyginamojo rezervo atidėjinius, susijusius su kolektyviniu mirties, darbingumo netekimo ar invalidumo rizikos draudimu, neviršydamos šių ribų:






  — | metinis įnašas į atidėjinį yra ne didesnis negu 75 % techninio pelno, gaunamo pagal atitinkamas sutartis, |
| --- | --- | --- |

(34)

Pagal bendrojoje teisėje numatytą schemą draudimo ir perdraudimo įmonės (BMK 39d GB straipsnis) šiuo metu gali sudaryti neapmokestinamus išlyginamojo rezervo atidėjinius, susijusius su kolektyviniu mirties, darbingumo netekimo ar invalidumo rizikos draudimu, neviršydamos šių ribų:

—

metinis įnašas į atidėjinį yra ne didesnis negu 75 % techninio pelno, gaunamo pagal atitinkamas sutartis,

| — | palyginti su įmokų, mokamų pagal finansiniais metais sudarytas atitinkamas sutartis, suma, bendra atidėjinio suma negali viršyti 23–100 % dalies, atsižvelgiant į draudėjų skaičių. |
| --- | --- |

—

palyginti su įmokų, mokamų pagal finansiniais metais sudarytas atitinkamas sutartis, suma, bendra atidėjinio suma negali viršyti 23–100 % dalies, atsižvelgiant į draudėjų skaičių.

Kiekvienas atidėjinys skiriamas techniniams finansinių metų nuostoliams kompensuoti, pirmiausia panaudojant seniausius metinius įnašus. Be to, per dešimt metų nepanaudoti įnašai priskiriami apmokestinamam pelnui.

III.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA OFICIALI TYRIMO PROCEDŪRA

| (35) | 2007 m. lapkričio 13 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar abiem atitinkamomis mokesčių priemonėmis taikytinas SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktas (21). |
| --- | --- |

(35)

2007 m. lapkričio 13 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejonių, ar abiem atitinkamomis mokesčių priemonėmis taikytinas SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktas (21).

| (36) | Komisijos nuomone, Prancūzija neįrodė, kad įgyvendinant pirmąją priemonę (įmonių, valdančių solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, atleidimas nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio) visa nauda tenka vartotojams. |
| --- | --- |

(36)

Komisijos nuomone, Prancūzija neįrodė, kad įgyvendinant pirmąją priemonę (įmonių, valdančių solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, atleidimas nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio) visa nauda tenka vartotojams.

| (37) | Komisija taip pat iškėlė klausimą, ar laikomasi gaminių nediskriminavimo dėl jų kilmės sąlygos, nes yra nustatytos ribos, kokią atitinkamų draudimo įstaigų sveikatos draudimo sutarčių dalį turi sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys (120 000–150 000 arba 80–90 % sutarčių). |
| --- | --- |

(37)

Komisija taip pat iškėlė klausimą, ar laikomasi gaminių nediskriminavimo dėl jų kilmės sąlygos, nes yra nustatytos ribos, kokią atitinkamų draudimo įstaigų sveikatos draudimo sutarčių dalį turi sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys (120 000–150 000 arba 80–90 % sutarčių).

| (38) | Dėl antrosios priemonės (mokesčių nuolaidos už įnašus į išlyginamąjį rezervą) Komisija pareiškė nuomonę, kad netenkinama nė viena iš trijų SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkto taikymo sąlygų. |
| --- | --- |

(38)

Dėl antrosios priemonės (mokesčių nuolaidos už įnašus į išlyginamąjį rezervą) Komisija pareiškė nuomonę, kad netenkinama nė viena iš trijų SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkto taikymo sąlygų.

| (39) | Pirma, Komisijos nuomone, priemonės socialinis pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į draudimo sutarties pasirašymą, t. y. tai, kad sutartis pasirašoma prieš įvykstant nelaimingiems atsitikimams. |
| --- | --- |

(39)

Pirma, Komisijos nuomone, priemonės socialinis pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į draudimo sutarties pasirašymą, t. y. tai, kad sutartis pasirašoma prieš įvykstant nelaimingiems atsitikimams.

| (40) | Antra, visiškas naudos perdavimas vartotojui ir (arba) draudėjui dar labiau hipotetinis ir neaiškus nei pirmosios priemonės atveju. Be to, suteikiama nauda gali pasinaudoti ir darbdaviai, nes jie taip pat prisideda prie sutarties finansavimo. |
| --- | --- |

(40)

Antra, visiškas naudos perdavimas vartotojui ir (arba) draudėjui dar labiau hipotetinis ir neaiškus nei pirmosios priemonės atveju. Be to, suteikiama nauda gali pasinaudoti ir darbdaviai, nes jie taip pat prisideda prie sutarties finansavimo.

| (41) | Trečia, su paskyrimo sutartimis susijusią veiklą daugiausia vykdo draudimo įstaigos, todėl dabartinėmis aplinkybėmis gali būti sukurta de facto diskriminacija šių įstaigų naudai. |
| --- | --- |

(41)

Trečia, su paskyrimo sutartimis susijusią veiklą daugiausia vykdo draudimo įstaigos, todėl dabartinėmis aplinkybėmis gali būti sukurta de facto diskriminacija šių įstaigų naudai.

IV.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (42) | Paskelbus sprendimą pradėti tyrimo procedūrą pastabas pateikė Prancūzijos nacionalinė savidraudos draugijų federacija (pranc. Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Prancūzijos draudimo įmonių federacija (pranc. Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Techninis draudimo įstaigų centras (pranc. Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Nacionalinė privačių sveikatos bei socialinių paslaugų ir įstaigų federacijų sąjunga (pranc. Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Nacionalinė moterų vėžio patikros komitetų federacija (pranc. Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers), Federalinė vartotojų sąjunga „Ką pasirinkti“ (pranc. Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir) ir viena anoniminė trečioji šalis. |
| --- | --- |

(42)

Paskelbus sprendimą pradėti tyrimo procedūrą pastabas pateikė Prancūzijos nacionalinė savidraudos draugijų federacija (pranc. Fédération Nationale de la Mutualité Française (FNMF), Prancūzijos draudimo įmonių federacija (pranc. Fédération française des Sociétés d’Assurance (FFSA), Techninis draudimo įstaigų centras (pranc. Centre technique des Institutions de prévoyance (CTIP), Nacionalinė privačių sveikatos bei socialinių paslaugų ir įstaigų federacijų sąjunga (pranc. Union Nationale Interfédérale des Œuvres et Organismes Privés Sanitaires et Sociaux (UNIOPSS), Nacionalinė moterų vėžio patikros komitetų federacija (pranc. Fédération nationale des Comités féminins pour le Dépistage des Cancers), Federalinė vartotojų sąjunga „Ką pasirinkti“ (pranc. Union Fédérale des Consommateurs - Que choisir (UFC – Que choisir) ir viena anoniminė trečioji šalis.

| (43) | Dauguma suinteresuotųjų šalių palankiai vertina abi aptariamas mokesčių priemones, o jų pastabose daugiausia pritariama Prancūzijos valdžios institucijų išdėstytiems argumentams. Suinteresuotosios šalys pabrėžia, kad papildomo sveikatos draudimo rinkoje yra didelė konkurencija ir rinka pasižymi puikiu likvidumu. Jos taip pat pabrėžia, kad pagal abi priemones teikiant draudimo paslaugas bus pašalinti socialinio draudimo trūkumai. Nustatydamos mokesčių paskatas, kuriomis lengvai galėtų pasinaudoti visi papildomo sveikatos draudimo srityje veikiantys subjektai, Prancūzijos valdžios institucijos sudarytų sąlygas tam, kad dėl rizikos profilio arba mokumo a priori mažai draudimu besidominčių asmenų segmentas taptų nauju ekonomiškai patraukliu segmentu. |
| --- | --- |

(43)

Dauguma suinteresuotųjų šalių palankiai vertina abi aptariamas mokesčių priemones, o jų pastabose daugiausia pritariama Prancūzijos valdžios institucijų išdėstytiems argumentams. Suinteresuotosios šalys pabrėžia, kad papildomo sveikatos draudimo rinkoje yra didelė konkurencija ir rinka pasižymi puikiu likvidumu. Jos taip pat pabrėžia, kad pagal abi priemones teikiant draudimo paslaugas bus pašalinti socialinio draudimo trūkumai. Nustatydamos mokesčių paskatas, kuriomis lengvai galėtų pasinaudoti visi papildomo sveikatos draudimo srityje veikiantys subjektai, Prancūzijos valdžios institucijos sudarytų sąlygas tam, kad dėl rizikos profilio arba mokumo a priori mažai draudimu besidominčių asmenų segmentas taptų nauju ekonomiškai patraukliu segmentu.

| (44) | Tačiau dėl pirmosios priemonės (solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių atleidimas nuo mokesčių) FFSA reiškia susirūpinimą, kad nustatytos per didelės ribos, kuriomis suteikiamas akivaizdus pranašumas rinkoje plačiu mastu jau veikiantiems veiklos vykdytojams. Nors FFSA supranta, kad ribos taikomos siekiant išvengti situacijų, kurias būtų per sudėtinga valdyti, federacijos nuomone, būtina užtikrinti, kad dėl dydžio šios ribos netrukdytų teikti pagalbą. Federacija taip pat mano, kad taikant su draudžiamų gyventojų sudėtimi susijusius kriterijus (nustatant jaunesnių negu 25 metų asmenų procentą, pensininkų procentą ir pan.) pagalbos gavėjų atranka iš tikrųjų nepagrindžiama atsižvelgiant į skelbiamą tikslą. Šie kriterijai naudingi vienodo tipo savidraudos draugijoms, kurių paslaugomis gali naudotis statuso ar profesijos kriterijus tenkinantys subjektai, ir nenaudingi savidraudos draugijoms, kurių paslaugomis gali naudotis visa visuomenė. Pagal šiuos kriterijus taip pat gali būti taikomas nevienodas požiūris į draudėjus. |
| --- | --- |

(44)

Tačiau dėl pirmosios priemonės (solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių atleidimas nuo mokesčių) FFSA reiškia susirūpinimą, kad nustatytos per didelės ribos, kuriomis suteikiamas akivaizdus pranašumas rinkoje plačiu mastu jau veikiantiems veiklos vykdytojams. Nors FFSA supranta, kad ribos taikomos siekiant išvengti situacijų, kurias būtų per sudėtinga valdyti, federacijos nuomone, būtina užtikrinti, kad dėl dydžio šios ribos netrukdytų teikti pagalbą. Federacija taip pat mano, kad taikant su draudžiamų gyventojų sudėtimi susijusius kriterijus (nustatant jaunesnių negu 25 metų asmenų procentą, pensininkų procentą ir pan.) pagalbos gavėjų atranka iš tikrųjų nepagrindžiama atsižvelgiant į skelbiamą tikslą. Šie kriterijai naudingi vienodo tipo savidraudos draugijoms, kurių paslaugomis gali naudotis statuso ar profesijos kriterijus tenkinantys subjektai, ir nenaudingi savidraudos draugijoms, kurių paslaugomis gali naudotis visa visuomenė. Pagal šiuos kriterijus taip pat gali būti taikomas nevienodas požiūris į draudėjus.

| (45) | CTIP patikslina, kad siekiant užtikrinti kokybiškas draudimo įstaigų teikiamas paslaugas turi būti daug investuojama į draudėjų grupes, kurių yra gana daug. Šiuo tikslu paaiškinamas ribų nustatymas. |
| --- | --- |

(45)

CTIP patikslina, kad siekiant užtikrinti kokybiškas draudimo įstaigų teikiamas paslaugas turi būti daug investuojama į draudėjų grupes, kurių yra gana daug. Šiuo tikslu paaiškinamas ribų nustatymas.

| (46) | CTIP taip pat nurodo, kad draudimo įmonės Europos Sąjungoje privalo sudaryti mokumo atsargas. Jeigu visas techninis pelnas turėtų būti skiriamas draudėjams, mokumas nebūtų užtikrinamas. Todėl būtų teisinga bent dalį pelno naudoti kiekvienais metais didėjantiems mokumo reikalavimams (visiems arba jų daliai) padengti. |
| --- | --- |

(46)

CTIP taip pat nurodo, kad draudimo įmonės Europos Sąjungoje privalo sudaryti mokumo atsargas. Jeigu visas techninis pelnas turėtų būti skiriamas draudėjams, mokumas nebūtų užtikrinamas. Todėl būtų teisinga bent dalį pelno naudoti kiekvienais metais didėjantiems mokumo reikalavimams (visiems arba jų daliai) padengti.

| (47) | Be to, CTIP patikslina, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką sutartinio pobūdžio šakinėms schemoms Europos Sąjungos konkurencijos teisės nuostatos netaikomos dėl šių schemų pobūdžio ir tikslo (22). Be to, tokios schemos negali būti apmokestinamos komerciniais mokesčiais atsižvelgiant į tai, kad draudimu šalinami socialinio draudimo trūkumai ir kad jis grindžiamas kolektyviniais susitarimais ir sutartimis. |
| --- | --- |

(47)

Be to, CTIP patikslina, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką sutartinio pobūdžio šakinėms schemoms Europos Sąjungos konkurencijos teisės nuostatos netaikomos dėl šių schemų pobūdžio ir tikslo (22). Be to, tokios schemos negali būti apmokestinamos komerciniais mokesčiais atsižvelgiant į tai, kad draudimu šalinami socialinio draudimo trūkumai ir kad jis grindžiamas kolektyviniais susitarimais ir sutartimis.

| (48) | FNMF taip pat kelia pirmosios priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą klausimą. Viena vertus, pagalba būtų skatinama solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas papildomo sveikatos draudimo sutartis sudaryti tokiomis sąlygomis, kuriomis nebūtų daromas neigiamas poveikis tarpusavio prekybos sąlygoms, prieštaraujant bendram interesui. Priemone būtų siekiama pašalinti rinkos trūkumus – tendenciją skirstyti gyventojus į segmentus, nes rinkoje negalima veiksmingai užtikrinti visų nemokių gyventojų gerovės. Kita vertus, pagalba būtina ir proporcinga, nes anksčiau įdiegtomis priemonėmis nebuvo galima įgyvendinti siekiamo tikslo. |
| --- | --- |

(48)

FNMF taip pat kelia pirmosios priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą klausimą. Viena vertus, pagalba būtų skatinama solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas papildomo sveikatos draudimo sutartis sudaryti tokiomis sąlygomis, kuriomis nebūtų daromas neigiamas poveikis tarpusavio prekybos sąlygoms, prieštaraujant bendram interesui. Priemone būtų siekiama pašalinti rinkos trūkumus – tendenciją skirstyti gyventojus į segmentus, nes rinkoje negalima veiksmingai užtikrinti visų nemokių gyventojų gerovės. Kita vertus, pagalba būtina ir proporcinga, nes anksčiau įdiegtomis priemonėmis nebuvo galima įgyvendinti siekiamo tikslo.

| (49) | Anoniminė trečioji šalis pabrėžia, kad Prancūzijos valstybei trūksta žinių ir statistinių duomenų apie ekonominę ir finansinę įmonių, veikiančių papildomo sveikatos draudimo rinkoje, padėtį. Todėl padėties negalima išnagrinėti objektyviai. |
| --- | --- |

(49)

Anoniminė trečioji šalis pabrėžia, kad Prancūzijos valstybei trūksta žinių ir statistinių duomenų apie ekonominę ir finansinę įmonių, veikiančių papildomo sveikatos draudimo rinkoje, padėtį. Todėl padėties negalima išnagrinėti objektyviai.

| (50) | Anoniminė trečioji šalis taip pat nurodo, kad 2001–2007 m. sektoriaus įmonių pelno marža kito. Nors atitinkamų įmonių apyvarta nurodytu laikotarpiu padidėjo 50 %, tiems patiems draudėjams teikiamų paslaugų išlaidos išaugo tik 35 %. Taigi per šešerius metus grynoji veiklos marža dar padidėjo 15 %. |
| --- | --- |

(50)

Anoniminė trečioji šalis taip pat nurodo, kad 2001–2007 m. sektoriaus įmonių pelno marža kito. Nors atitinkamų įmonių apyvarta nurodytu laikotarpiu padidėjo 50 %, tiems patiems draudėjams teikiamų paslaugų išlaidos išaugo tik 35 %. Taigi per šešerius metus grynoji veiklos marža dar padidėjo 15 %.

| (51) | Dėl antrosios priemonės (išlyginamojo rezervo) FFSA mano, kad apmokestinimo schema, naudingesnė sutartims, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, negu kolektyvinėms įmonių sutartims, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys, niekuo nepateisinama. Atidėjinių sudarymo metodas ir rizikos rūšys sutampa; sutarčių, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, atveju rizika pasidalijama platesniu mastu, todėl sumažėja jos dydis. Be to, priemonė iš tikrųjų skirta draudimo įstaigoms. Nors teisiškai socialiniams partneriams leidžiama pasirinkti draudimo įstaigą, praktiškai pagal beveik visas šio tipo sutartis paskiriama socialinių partnerių iniciatyva įsteigta draudimo įstaiga. |
| --- | --- |

(51)

Dėl antrosios priemonės (išlyginamojo rezervo) FFSA mano, kad apmokestinimo schema, naudingesnė sutartims, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, negu kolektyvinėms įmonių sutartims, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys, niekuo nepateisinama. Atidėjinių sudarymo metodas ir rizikos rūšys sutampa; sutarčių, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, atveju rizika pasidalijama platesniu mastu, todėl sumažėja jos dydis. Be to, priemonė iš tikrųjų skirta draudimo įstaigoms. Nors teisiškai socialiniams partneriams leidžiama pasirinkti draudimo įstaigą, praktiškai pagal beveik visas šio tipo sutartis paskiriama socialinių partnerių iniciatyva įsteigta draudimo įstaiga.

| (52) | CTIP nuomone, suprantama, kad socialiniai partneriai pirmenybę teikia tam, kad būtų įsteigta draudimo įstaiga, kurią jie paskui gali valdyti. |
| --- | --- |

(52)

CTIP nuomone, suprantama, kad socialiniai partneriai pirmenybę teikia tam, kad būtų įsteigta draudimo įstaiga, kurią jie paskui gali valdyti.

| (53) | Be to, CTIP primena apribojimus, draudimo įstaigoms taikomus paskyrimo atveju:






  — | stricto sensu taikomos susitarimo ar kolektyvinės sutarties nuostatos (garantijos, tarifai, pakartotinio vertinimo sąlygos, teisių išlaikymas esant sudėtingai padėčiai ir pan.), |
| --- | --- | --- |

(53)

Be to, CTIP primena apribojimus, draudimo įstaigoms taikomus paskyrimo atveju:

—

stricto sensu taikomos susitarimo ar kolektyvinės sutarties nuostatos (garantijos, tarifai, pakartotinio vertinimo sąlygos, teisių išlaikymas esant sudėtingai padėčiai ir pan.),

| — | draudžiama sustabdyti garantijų teikimą net tuomet, kai įmokos nemokamos, |
| --- | --- |

—

draudžiama sustabdyti garantijų teikimą net tuomet, kai įmokos nemokamos,

| — | privaloma drausti visas įmones, kurioms taikomas susitarimas ar sutartis, |
| --- | --- |

—

privaloma drausti visas įmones, kurioms taikomas susitarimas ar sutartis,

| — | būtina išlyginti tarifus ekonomikos sektoriaus subjektų draudimo laikotarpiu, siekiant suderinti tarifus, padidėjusius dėl šakiniam sektoriui poveikį darančios ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

—

būtina išlyginti tarifus ekonomikos sektoriaus subjektų draudimo laikotarpiu, siekiant suderinti tarifus, padidėjusius dėl šakiniam sektoriui poveikį darančios ekonomikos krizės.

| (54) | Be to, CTIP mano, kad pagal sutartyse numatytas papildomos socialinės apsaugos schemas mokamos įmokos yra dalis darbuotojų darbo užmokesčio, todėl šios schemos negali būti apmokestinamos komerciniais mokesčiais. Taigi papildomų mokesčių nuolaidų už įnašus į išlyginamąjį rezervą priemonė neturėtų būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(54)

Be to, CTIP mano, kad pagal sutartyse numatytas papildomos socialinės apsaugos schemas mokamos įmokos yra dalis darbuotojų darbo užmokesčio, todėl šios schemos negali būti apmokestinamos komerciniais mokesčiais. Taigi papildomų mokesčių nuolaidų už įnašus į išlyginamąjį rezervą priemonė neturėtų būti laikoma valstybės pagalba.

| (55) | CTIP, kaip ir FNMF, taip pat kelia antrosios priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą klausimą, patikslindamas, kad ši priemonė būtų skirta draudimo rinkos plėtrai skatinti ir nebūtų daromas neigiamas poveikis tarpusavio prekybos sąlygoms, prieštaraujant bendram interesui. |
| --- | --- |

(55)

CTIP, kaip ir FNMF, taip pat kelia antrosios priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą klausimą, patikslindamas, kad ši priemonė būtų skirta draudimo rinkos plėtrai skatinti ir nebūtų daromas neigiamas poveikis tarpusavio prekybos sąlygoms, prieštaraujant bendram interesui.

| (56) | Be to, CTIP mini sprendimą Albany
   (23) ir patikslina, kad pagal sutartyse numatytas privalomas socialinės apsaugos schemas vykdomi visuotinės ekonominės svarbos uždaviniai. Komerciniais mokesčiais apmokestinant operacijas, susijusias su sutartyse numatytomis socialinės apsaugos schemomis, kurias taiko draudimo įstaiga, būtų prieštaraujama draudimo įstaigoms pavestų visuotinės ekonominės svarbos uždavinių vykdymo principui. |
| --- | --- |

(56)

Be to, CTIP mini sprendimą Albany
   (23) ir patikslina, kad pagal sutartyse numatytas privalomas socialinės apsaugos schemas vykdomi visuotinės ekonominės svarbos uždaviniai. Komerciniais mokesčiais apmokestinant operacijas, susijusias su sutartyse numatytomis socialinės apsaugos schemomis, kurias taiko draudimo įstaiga, būtų prieštaraujama draudimo įstaigoms pavestų visuotinės ekonominės svarbos uždavinių vykdymo principui.

V.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

| (57) | Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagalbos poveikis individualiems vartotojams bus užtikrinamas dėl priemonės sudėties ir dėl to, kad papildomo sveikatos draudimo rinka yra konkurencinga. |
| --- | --- |

(57)

Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad pagalbos poveikis individualiems vartotojams bus užtikrinamas dėl priemonės sudėties ir dėl to, kad papildomo sveikatos draudimo rinka yra konkurencinga.

| (58) | Yra ne tik daug rinkos dalyvių (24), bet ir daug bei įvairių platinimo kanalų (generaliniai draudimo agentai, brokeriai, draudimo įstaigų darbuotojai, tiesioginis pardavimas internetu ir pan.). Be to, šio sektoriaus konkurencingumą užtikrina Draudimo ir savidraudos draugijų kontrolės institucija (pranc. Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM). |
| --- | --- |

(58)

Yra ne tik daug rinkos dalyvių (24), bet ir daug bei įvairių platinimo kanalų (generaliniai draudimo agentai, brokeriai, draudimo įstaigų darbuotojai, tiesioginis pardavimas internetu ir pan.). Be to, šio sektoriaus konkurencingumą užtikrina Draudimo ir savidraudos draugijų kontrolės institucija (pranc. Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles (ACAM).

| (59) | Taigi naudingas poveikis vartotojams turėtų būti užtikrinamas rinkos mechanizmais, mažinant draudėjo finansinį įnašą, ir nereikėtų diegti privalomo sutaupytų mokesčių perskirstymo mechanizmo. Be to, dėl priemonės sudėties būtų užtikrinta, kad naudą gautų vartotojai, kurie papildomu sveikatos draudimu nesidraudžia dėl amžiaus arba turimų lėšų. |
| --- | --- |

(59)

Taigi naudingas poveikis vartotojams turėtų būti užtikrinamas rinkos mechanizmais, mažinant draudėjo finansinį įnašą, ir nereikėtų diegti privalomo sutaupytų mokesčių perskirstymo mechanizmo. Be to, dėl priemonės sudėties būtų užtikrinta, kad naudą gautų vartotojai, kurie papildomu sveikatos draudimu nesidraudžia dėl amžiaus arba turimų lėšų.

| (60) | Dėl galimos tam tikroms įstaigoms naudingos diskriminacijos Prancūzija patikslina, kad nustatant ribas draudimo įstaigos skatinamos pasidalyti tam tikrą portfelio dalį sudarančią blogą riziką, susijusią su atitinkamų asmenų amžiumi ar lėšų dydžiu. |
| --- | --- |

(60)

Dėl galimos tam tikroms įstaigoms naudingos diskriminacijos Prancūzija patikslina, kad nustatant ribas draudimo įstaigos skatinamos pasidalyti tam tikrą portfelio dalį sudarančią blogą riziką, susijusią su atitinkamų asmenų amžiumi ar lėšų dydžiu.

| (61) | Dėl nepakankamos solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių dalies ar nepakankamo jų skaičiaus šio rizikos pasidalijimo tikslo nebūtų galima pasiekti ir, jeigu tokios ribos nebūtų nustatytos, atitinkamos įstaigos dėl numatyto atleidimo nuo mokesčių gautų nelauktą pelną. Subjektams veikiant vien konkurencinėmis sąlygomis (nenustačius ribų) būtų tik suteikta mokestinė nauda galutiniam vartotojui ir sudarytos sąlygos draudimo įstaigoms išsaugoti savo rinkos dalį, neužtikrinant apdraustųjų procento didėjimo. Todėl reikėtų įdiegti dvigubos ribos (procento ar absoliučios vertės) mechanizmą siekiant padidinti apdraustųjų, priklausančių šiuo metu neapsidraudusių gyventojų grupėms, procentą. |
| --- | --- |

(61)

Dėl nepakankamos solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių dalies ar nepakankamo jų skaičiaus šio rizikos pasidalijimo tikslo nebūtų galima pasiekti ir, jeigu tokios ribos nebūtų nustatytos, atitinkamos įstaigos dėl numatyto atleidimo nuo mokesčių gautų nelauktą pelną. Subjektams veikiant vien konkurencinėmis sąlygomis (nenustačius ribų) būtų tik suteikta mokestinė nauda galutiniam vartotojui ir sudarytos sąlygos draudimo įstaigoms išsaugoti savo rinkos dalį, neužtikrinant apdraustųjų procento didėjimo. Todėl reikėtų įdiegti dvigubos ribos (procento ar absoliučios vertės) mechanizmą siekiant padidinti apdraustųjų, priklausančių šiuo metu neapsidraudusių gyventojų grupėms, procentą.

| (62) | Papildomam sveikatos draudimui nuolat brangstant, ketinimas šioms gyventojų grupėms taikyti mokesčių paskatą rodytų tikrą nacionalinį solidarumą. |
| --- | --- |

(62)

Papildomam sveikatos draudimui nuolat brangstant, ketinimas šioms gyventojų grupėms taikyti mokesčių paskatą rodytų tikrą nacionalinį solidarumą.

| (63) | Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pažymi, kad pagalba nereikėtų laikyti visos mokesčių priemonės. Valstybės pagalba turėtų būti laikoma tik viena priemonės dalis, nepagrindžiama atitinkamos draudimo veiklos ypatumais atsižvelgiant į rizikos ribojimo standartus. |
| --- | --- |

(63)

Prancūzijos valdžios institucijos visų pirma pažymi, kad pagalba nereikėtų laikyti visos mokesčių priemonės. Valstybės pagalba turėtų būti laikoma tik viena priemonės dalis, nepagrindžiama atitinkamos draudimo veiklos ypatumais atsižvelgiant į rizikos ribojimo standartus.

| (64) | Dėl paskyrimo sutarčių ypatumų – didelių apribojimų, susijusių su tarifais, rizikos rūšių pasirinkimu ir valdymu, – kyla ypač didelė rizika, kad taikant šias sutartis nuostolingumas neatitiks pradinių vertinimų, todėl įnašų schema, kuria rizika labai ribojama, visiškai pateisinama. |
| --- | --- |

(64)

Dėl paskyrimo sutarčių ypatumų – didelių apribojimų, susijusių su tarifais, rizikos rūšių pasirinkimu ir valdymu, – kyla ypač didelė rizika, kad taikant šias sutartis nuostolingumas neatitiks pradinių vertinimų, todėl įnašų schema, kuria rizika labai ribojama, visiškai pateisinama.

| (65) | Viena vertus, paskyrimo sutartimis, sudarytomis pagal kolektyvinius šakinius susitarimus, draudžiamos rizikos rūšys, susijusios su konkrečiame veiklos sektoriuje dirbančiais gyventojais, todėl tokie gyventojai yra ypač pažeidžiami dėl su šiuo sektoriumi susijusių ciklų pokyčių. Taigi iš anksto numatant ilgalaikę šių ciklų perspektyvą reikėtų išlyginti su paskyrimu susijusį ilgalaikį pelną (nuostolį). |
| --- | --- |

(65)

Viena vertus, paskyrimo sutartimis, sudarytomis pagal kolektyvinius šakinius susitarimus, draudžiamos rizikos rūšys, susijusios su konkrečiame veiklos sektoriuje dirbančiais gyventojais, todėl tokie gyventojai yra ypač pažeidžiami dėl su šiuo sektoriumi susijusių ciklų pokyčių. Taigi iš anksto numatant ilgalaikę šių ciklų perspektyvą reikėtų išlyginti su paskyrimu susijusį ilgalaikį pelną (nuostolį).

| (66) | Kita vertus, pagal įmonių susitarimus sudarytos paskyrimo sutartys neabejotinai susijusios su nedidele gyventojų dalimi, todėl būtų pagrįsta taikyti didesnes atidėjinių normas atsižvelgiant į didelius nuostolingumo svyravimus. |
| --- | --- |

(66)

Kita vertus, pagal įmonių susitarimus sudarytos paskyrimo sutartys neabejotinai susijusios su nedidele gyventojų dalimi, todėl būtų pagrįsta taikyti didesnes atidėjinių normas atsižvelgiant į didelius nuostolingumo svyravimus.

| (67) | Todėl mokesčių nuolaidos už įnašus į tokius atidėjinius, suderintomis ir griežtesnėmis sąlygomis taikomos išplečiant pagal bendrąją teisę įgyvendinamą mokesčių priemonę, nurodytą BMK 39d GB straipsnyje, būtų pagrįstos reglamentavimo ir rizikos ribojimo požiūriais. |
| --- | --- |

(67)

Todėl mokesčių nuolaidos už įnašus į tokius atidėjinius, suderintomis ir griežtesnėmis sąlygomis taikomos išplečiant pagal bendrąją teisę įgyvendinamą mokesčių priemonę, nurodytą BMK 39d GB straipsnyje, būtų pagrįstos reglamentavimo ir rizikos ribojimo požiūriais.

| (68) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad labai sunku tiksliai pagrįsti leistinų įnašų už šias operacijas normas, nes techniškai sunku įvertinti įprastą atidėjinių, skirtų tokioms konkrečioms rizikos rūšims, dydį. Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad viršutinės išskaičiuotinų įnašų į atidėjinius ribos nustatytos susitarus su profesijų atstovais. |
| --- | --- |

(68)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad labai sunku tiksliai pagrįsti leistinų įnašų už šias operacijas normas, nes techniškai sunku įvertinti įprastą atidėjinių, skirtų tokioms konkrečioms rizikos rūšims, dydį. Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad viršutinės išskaičiuotinų įnašų į atidėjinius ribos nustatytos susitarus su profesijų atstovais.

| (69) | Dėl pagalbos suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą Prancūzija tvirtina, kad trys šios nuostatos sąlygos įgyvendintos. Aptardama pagalbos socialinį pobūdį ji nurodo, kad kolektyvinėmis sutartimis, dėl kurių susitarta pagal šakinius susitarimus, užtikrinamas aukštas rizikos pasidalijimo lygmuo ir mažesnės negu individualių sutarčių rinkoje draudimo įmokos, kartu sudaromos sąlygos darbuotojams ir jų šeimoms gauti dideles garantijas. |
| --- | --- |

(69)

Dėl pagalbos suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą Prancūzija tvirtina, kad trys šios nuostatos sąlygos įgyvendintos. Aptardama pagalbos socialinį pobūdį ji nurodo, kad kolektyvinėmis sutartimis, dėl kurių susitarta pagal šakinius susitarimus, užtikrinamas aukštas rizikos pasidalijimo lygmuo ir mažesnės negu individualių sutarčių rinkoje draudimo įmokos, kartu sudaromos sąlygos darbuotojams ir jų šeimoms gauti dideles garantijas.

| (70) | Atsakydama į Komisijos argumentą, kad priemonės socialinis pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į sutarties pasirašymo laiką, Prancūzija pažymi, kad pagalbos skyrimas prieš pasitvirtinant rizikai yra vienintelis būdas įgyvendinti siekiamą socialinį tikslą. |
| --- | --- |

(70)

Atsakydama į Komisijos argumentą, kad priemonės socialinis pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į sutarties pasirašymo laiką, Prancūzija pažymi, kad pagalbos skyrimas prieš pasitvirtinant rizikai yra vienintelis būdas įgyvendinti siekiamą socialinį tikslą.

| (71) | Aptardama naudos perdavimą galutiniam vartotojui Prancūzija visų pirma išskiria kolektyvinius šakinius susitarimus ir įmonių susitarimus. Nors kolektyvinius šakinius susitarimus iš tikrųjų daugiausia sudaro draudimo įstaigos, į šią rinką būtų įnešta naujos dinamikos ir šia rinka domėtųsi kiti draudimo sektoriaus dalyviai. Bet kokiu atveju draudimo įstaigų konkurencija iš tikrųjų vyktų ir leistų užtikrinti didžiausią naudą draudėjui. Dėl įmonių susitarimų pažymėtina, kad sudarant susitarimus vyksta labai didelė konkurencija ir negalima nustatyti jokios draudimo įstaigoms naudingos monopolinės padėties. |
| --- | --- |

(71)

Aptardama naudos perdavimą galutiniam vartotojui Prancūzija visų pirma išskiria kolektyvinius šakinius susitarimus ir įmonių susitarimus. Nors kolektyvinius šakinius susitarimus iš tikrųjų daugiausia sudaro draudimo įstaigos, į šią rinką būtų įnešta naujos dinamikos ir šia rinka domėtųsi kiti draudimo sektoriaus dalyviai. Bet kokiu atveju draudimo įstaigų konkurencija iš tikrųjų vyktų ir leistų užtikrinti didžiausią naudą draudėjui. Dėl įmonių susitarimų pažymėtina, kad sudarant susitarimus vyksta labai didelė konkurencija ir negalima nustatyti jokios draudimo įstaigoms naudingos monopolinės padėties.

| (72) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tą patį argumentą galima pateikti dėl įmonei naudingo tarifų mažinimo. Iš tikrųjų darbdavio įnašas finansuojant garantiją yra darbuotojo (draudėjo) darbo užmokesčio priedas, taigi taip suteikiama nauda darbuotojui. |
| --- | --- |

(72)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tą patį argumentą galima pateikti dėl įmonei naudingo tarifų mažinimo. Iš tikrųjų darbdavio įnašas finansuojant garantiją yra darbuotojo (draudėjo) darbo užmokesčio priedas, taigi taip suteikiama nauda darbuotojui.

| (73) | Dėl de facto vykdomos diskriminacijos draudimo įstaigų naudai Prancūzija nurodo, kad pagal priemonę sudaromos vienodos sąlygos visiems veiklos vykdytojams, neatsižvelgiant į jų statusą. Draudimo rinka nėra monopolinė ir joje nėra išskirtinių sąlygų draudimo įstaigoms; šioje rinkoje vyksta didelė pagrindinių dalyvių konkurencija. |
| --- | --- |

(73)

Dėl de facto vykdomos diskriminacijos draudimo įstaigų naudai Prancūzija nurodo, kad pagal priemonę sudaromos vienodos sąlygos visiems veiklos vykdytojams, neatsižvelgiant į jų statusą. Draudimo rinka nėra monopolinė ir joje nėra išskirtinių sąlygų draudimo įstaigoms; šioje rinkoje vyksta didelė pagrindinių dalyvių konkurencija.

| (74) | Prancūzija taip pat primena, kad pasirinkti draudimo įstaigą privalo darbdavys ir darbuotojų atstovai (paskyrimo procedūra). Šios procedūros skaidrumas užtikrinamas ir konkursas pagal ją vykdomas įprastomis konkurencijai atviros rinkos sąlygomis. Konkurse kviečiami dalyvauti keli draudikai ir remiamasi socialinių partnerių parengtomis specifikacijomis. |
| --- | --- |

(74)

Prancūzija taip pat primena, kad pasirinkti draudimo įstaigą privalo darbdavys ir darbuotojų atstovai (paskyrimo procedūra). Šios procedūros skaidrumas užtikrinamas ir konkursas pagal ją vykdomas įprastomis konkurencijai atviros rinkos sąlygomis. Konkurse kviečiami dalyvauti keli draudikai ir remiamasi socialinių partnerių parengtomis specifikacijomis.

| (75) | Be to, Prancūzija mano, kad vertinama priemonė galėtų būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, kuria tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Įrodytas socialinis priemonės tikslas reiškia, kad ateityje būtų vykdoma didelė draudimo rinkos plėtra. |
| --- | --- |

(75)

Be to, Prancūzija mano, kad vertinama priemonė galėtų būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių plėtrai skatinti, kuria tarpusavio prekybos sąlygos netrikdomos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Įrodytas socialinis priemonės tikslas reiškia, kad ateityje būtų vykdoma didelė draudimo rinkos plėtra.

| (76) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sudarant draudimo sutartis, į kurias įtraukiamos paskyrimo procedūros nuostatos, siekiama platesniu mastu diegti papildomos socialinės apsaugos schemas, kurios naudingesnės darbuotojams ir pagal kurias jie geriau apsaugomi, kartu skatinant socialinį dialogą ir darbuotojų dalyvavimą. |
| --- | --- |

(76)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sudarant draudimo sutartis, į kurias įtraukiamos paskyrimo procedūros nuostatos, siekiama platesniu mastu diegti papildomos socialinės apsaugos schemas, kurios naudingesnės darbuotojams ir pagal kurias jie geriau apsaugomi, kartu skatinant socialinį dialogą ir darbuotojų dalyvavimą.

| (77) | Galiausiai Prancūzija priduria, kad papildomo draudimo paslaugos, teikiamos pagal paskyrimo procedūrą vykdomo draudimo srityje, gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, ypač tuomet, kai prisijungti prie paslaugų schemos privaloma ir ši schema valdoma lygiateisiškumo pagrindu. |
| --- | --- |

(77)

Galiausiai Prancūzija priduria, kad papildomo draudimo paslaugos, teikiamos pagal paskyrimo procedūrą vykdomo draudimo srityje, gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, ypač tuomet, kai prisijungti prie paslaugų schemos privaloma ir ši schema valdoma lygiateisiškumo pagrindu.

| (78) | Sudaryti kolektyvinę sutartį, kurioje numatomos garantijos ir paskiriamas draudikas, gali būti įpareigojami visi darbuotojai, buvę darbuotojai ir teisių perėmėjai, sutarties taikymą išplečiant atsakingo ministro nutarimu (Socialinio draudimo kodekso L 911–3 ir 911–4 straipsniai). Šis nutarimas turėtų būti laikomas aktu, kuriuo valstybė narė įmonei paveda vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(78)

Sudaryti kolektyvinę sutartį, kurioje numatomos garantijos ir paskiriamas draudikas, gali būti įpareigojami visi darbuotojai, buvę darbuotojai ir teisių perėmėjai, sutarties taikymą išplečiant atsakingo ministro nutarimu (Socialinio draudimo kodekso L 911–3 ir 911–4 straipsniai). Šis nutarimas turėtų būti laikomas aktu, kuriuo valstybė narė įmonei paveda vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus.

| (79) | Prancūzija pripažįsta, kad kompensacijos už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas suma (sutaupyti mokesčiai) neatitinka sąlygų, nustatytų Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (25). Tačiau ji mano, kad šios sąlygos nesuderintos atsižvelgiant į atitinkamų operacijų ypatumus. Prancūzijos teigimu, mokesčių nuolaidos yra tinkamesnė ir lankstesnė priemonė negu subsidijos, mokamos remiantis tiksliu papildomų paslaugos valdymo sąnaudų vertinimu. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzija pripažįsta, kad kompensacijos už visuotinės ekonominės svarbos paslaugas suma (sutaupyti mokesčiai) neatitinka sąlygų, nustatytų Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (25). Tačiau ji mano, kad šios sąlygos nesuderintos atsižvelgiant į atitinkamų operacijų ypatumus. Prancūzijos teigimu, mokesčių nuolaidos yra tinkamesnė ir lankstesnė priemonė negu subsidijos, mokamos remiantis tiksliu papildomų paslaugos valdymo sąnaudų vertinimu.

VI.   PRANCŪZIJOS ATSAKYMAI Į TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABAS

| (80) | Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgia į trečiųjų šalių pastabas ir atsako konkrečiai į Prancūzijos draudimo įmonių federacijos (FFSA) pastabas. |
| --- | --- |

(80)

Prancūzijos valdžios institucijos atsižvelgia į trečiųjų šalių pastabas ir atsako konkrečiai į Prancūzijos draudimo įmonių federacijos (FFSA) pastabas.

| (81) | Dėl solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių atleidimo nuo mokesčių Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad draudimo įstaigų portfelių sudėtis yra vienoda, o šioje rinkoje veikiančių draudimo įstaigų, skirstomų į tris pagrindines kategorijas (įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas, savidraudos draugijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, ir draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas), sudaromų solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių dalis, palyginti su kitų tipų sveikatos draudimo sutartimis, šiuo metu yra tokia pati. |
| --- | --- |

(81)

Dėl solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių atleidimo nuo mokesčių Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad draudimo įstaigų portfelių sudėtis yra vienoda, o šioje rinkoje veikiančių draudimo įstaigų, skirstomų į tris pagrindines kategorijas (įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas, savidraudos draugijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, ir draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas), sudaromų solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių dalis, palyginti su kitų tipų sveikatos draudimo sutartimis, šiuo metu yra tokia pati.

| (82) | Aptardama naują išlyginamojo rezervo atidėjinį Prancūzija pabrėžia, kad šakines paskyrimo sutartis gali sudaryti visi papildomo draudimo rinkoje veikiantys ir Prancūzijos, ir užsienio veiklos vykdytojai. |
| --- | --- |

(82)

Aptardama naują išlyginamojo rezervo atidėjinį Prancūzija pabrėžia, kad šakines paskyrimo sutartis gali sudaryti visi papildomo draudimo rinkoje veikiantys ir Prancūzijos, ir užsienio veiklos vykdytojai.

| (83) | Galiausiai Prancūzija priduria, kad draudimo įstaigų padėtis nėra monopolinė, todėl diskriminacinis pranašumas nesuteikiamas. Tai, kad rinka konkurencijai atveriama lėtai ir laipsniškai, susiję su istoriniu veiksniu, bet nekelia abejonių dėl esamos draudimo įstaigų konkurencijos. Vien fakto, kad draudimo įstaigos daugiau specializuojasi šiame sektoriuje, neužtenka bet kokiai diskriminacijai nustatyti. |
| --- | --- |

(83)

Galiausiai Prancūzija priduria, kad draudimo įstaigų padėtis nėra monopolinė, todėl diskriminacinis pranašumas nesuteikiamas. Tai, kad rinka konkurencijai atveriama lėtai ir laipsniškai, susiję su istoriniu veiksniu, bet nekelia abejonių dėl esamos draudimo įstaigų konkurencijos. Vien fakto, kad draudimo įstaigos daugiau specializuojasi šiame sektoriuje, neužtenka bet kokiai diskriminacijai nustatyti.

VII.   PAPILDOMA INFORMACIJA, KURIĄ PRANCŪZIJA PATEIKĖ SUSTABDŽIUS PROCEDŪRĄ

| (84) | Vykdydamos tyrimo procedūrą Komisijos tarnybos pasiūlė Prancūzijai tam tikrus būdus, kaip pagalbos schemas suderinti su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(84)

Vykdydamos tyrimo procedūrą Komisijos tarnybos pasiūlė Prancūzijai tam tikrus būdus, kaip pagalbos schemas suderinti su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalį.

| (85) | Dėl pirmosios priemonės (įmonių, valdančių solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, atleidimas nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio) pasiūlyti šie suderinimo būdai:






  — | siekiant laikytis antrojo kriterijaus (faktinis naudos perdavimas), Prancūzijai pasiūlyta remtis Komisijos anksčiau patvirtinta subsidijavimo sistema, taikoma Prancūzijos pareigūnų papildomam sveikatos draudimui (N 911/06), individualiems vartotojams naudinga mokesčių kredito sistema arba bet kokia sistema, leidžiančia užtikrinti faktinį pagalbos poveikį, |
| --- | --- | --- |

(85)

Dėl pirmosios priemonės (įmonių, valdančių solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, atleidimas nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio) pasiūlyti šie suderinimo būdai:

—

siekiant laikytis antrojo kriterijaus (faktinis naudos perdavimas), Prancūzijai pasiūlyta remtis Komisijos anksčiau patvirtinta subsidijavimo sistema, taikoma Prancūzijos pareigūnų papildomam sveikatos draudimui (N 911/06), individualiems vartotojams naudinga mokesčių kredito sistema arba bet kokia sistema, leidžiančia užtikrinti faktinį pagalbos poveikį,

| — | siekiant išvengti bet kokios diskriminacijos, Prancūzijos valdžios institucijos paragintos peržiūrėti ribų mechanizmą. |
| --- | --- |

—

siekiant išvengti bet kokios diskriminacijos, Prancūzijos valdžios institucijos paragintos peržiūrėti ribų mechanizmą.

| (86) | Tačiau 2010 m. gegužės 27 d. rašte Prancūzija nurodė, kad ji nusprendė nekeisti pagalbos schemos, apie kurią pranešė, ir patvirtino savo analizę, pagal kurią schemos, apie kurias pranešta, yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(86)

Tačiau 2010 m. gegužės 27 d. rašte Prancūzija nurodė, kad ji nusprendė nekeisti pagalbos schemos, apie kurią pranešė, ir patvirtino savo analizę, pagal kurią schemos, apie kurias pranešta, yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (87) | Tame pačiame rašte Prancūzija pridūrė, kad papildomo sveikatos draudimo sutartys yra priemonė, kuria išsaugomas draudėjų lojalumas ir kuri leidžia vėliau siūlyti pelningesnes priemones tiems patiems draudėjams, pavyzdžiui, gyvybės draudimo sutartis. Todėl rinkos dalyviai, siekdami išsaugoti kliento lojalumą, būtų skatinami taikyti patrauklią tarifų politiką. Šiomis sąlygomis mokestinė nauda, įstaigos suteikta nustatant draudėjų įmokas, turės tiesioginį poveikį konkurentų tarifų derinimui ir taip bus užtikrintas visiems draudėjams naudingas poveikis. |
| --- | --- |

(87)

Tame pačiame rašte Prancūzija pridūrė, kad papildomo sveikatos draudimo sutartys yra priemonė, kuria išsaugomas draudėjų lojalumas ir kuri leidžia vėliau siūlyti pelningesnes priemones tiems patiems draudėjams, pavyzdžiui, gyvybės draudimo sutartis. Todėl rinkos dalyviai, siekdami išsaugoti kliento lojalumą, būtų skatinami taikyti patrauklią tarifų politiką. Šiomis sąlygomis mokestinė nauda, įstaigos suteikta nustatant draudėjų įmokas, turės tiesioginį poveikį konkurentų tarifų derinimui ir taip bus užtikrintas visiems draudėjams naudingas poveikis.

| (88) | Dėl antrosios priemonės (papildomos mokesčių nuolaidos už įnašus į išlyginamąjį rezervą) Komisijos tarnybos Prancūzijai pasiūlė šiuos suderinimo būdus:






  — | siekiant laikytis antrojo kriterijaus (faktinis naudos perdavimas), Prancūzijai pasiūlyta remtis Komisijos anksčiau patvirtinta subsidijavimo sistema, taikoma Prancūzijos pareigūnų papildomam sveikatos draudimui (N 911/06), individualiems vartotojams naudinga mokesčių kredito sistema arba bet kokia sistema, leidžiančia užtikrinti faktinį pagalbos poveikį, |
| --- | --- | --- |

(88)

Dėl antrosios priemonės (papildomos mokesčių nuolaidos už įnašus į išlyginamąjį rezervą) Komisijos tarnybos Prancūzijai pasiūlė šiuos suderinimo būdus:

—

siekiant laikytis antrojo kriterijaus (faktinis naudos perdavimas), Prancūzijai pasiūlyta remtis Komisijos anksčiau patvirtinta subsidijavimo sistema, taikoma Prancūzijos pareigūnų papildomam sveikatos draudimui (N 911/06), individualiems vartotojams naudinga mokesčių kredito sistema arba bet kokia sistema, leidžiančia užtikrinti faktinį pagalbos poveikį,

| — | siekiant išvengti bet kokios diskriminacijos, Prancūzijos valdžios institucijos paragintos apsvarstyti galimybę įdiegti privalomą ir skaidrų konkursų, vykdomų siekiant sudaryti paskyrimo sutartis, rengimo mechanizmą. |
| --- | --- |

—

siekiant išvengti bet kokios diskriminacijos, Prancūzijos valdžios institucijos paragintos apsvarstyti galimybę įdiegti privalomą ir skaidrų konkursų, vykdomų siekiant sudaryti paskyrimo sutartis, rengimo mechanizmą.

| (89) | Tačiau kaip ir pirmosios priemonės atveju Prancūzija pagalbos schemos, apie kurią ji pranešė ir kuria skatinama sudaryti kolektyvines draudimo sutartis, nusprendė nekeisti. |
| --- | --- |

(89)

Tačiau kaip ir pirmosios priemonės atveju Prancūzija pagalbos schemos, apie kurią ji pranešė ir kuria skatinama sudaryti kolektyvines draudimo sutartis, nusprendė nekeisti.

| (90) | 2010 m. gegužės 27 d. rašte Prancūzija dar kartą patvirtino, kad paskirti draudimo įstaigą privaloma ir tai pateisina įnašų schemą, kuria itin ribojama rizika. Todėl tik labai nedideliu mastu išlyginamojo rezervo atidėjiniai galėtų būti laikomi valstybės pagalba ir turėtų būti nagrinėjamas jų suderinamumas su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(90)

2010 m. gegužės 27 d. rašte Prancūzija dar kartą patvirtino, kad paskirti draudimo įstaigą privaloma ir tai pateisina įnašų schemą, kuria itin ribojama rizika. Todėl tik labai nedideliu mastu išlyginamojo rezervo atidėjiniai galėtų būti laikomi valstybės pagalba ir turėtų būti nagrinėjamas jų suderinamumas su vidaus rinka.

VIII.   PAGALBOS VERTINIMAS

VIII.1.   Įmonių, valdančių solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, atleidimas nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio

| (91) | Remdamasis Teisingumo Teismo sprendimu Albany
   (26) CTIP tvirtina, kad šakinėms sutartyse numatytoms schemoms Bendrijos konkurencijos teisės nuostatos netaikomos dėl šių schemų pobūdžio ir tikslo. |
| --- | --- |

(91)

Remdamasis Teisingumo Teismo sprendimu Albany
   (26) CTIP tvirtina, kad šakinėms sutartyse numatytoms schemoms Bendrijos konkurencijos teisės nuostatos netaikomos dėl šių schemų pobūdžio ir tikslo.

| (92) | Tačiau Komisija pažymi, kad minėtame Teismo sprendime nurodyta priemonė daugiausia susijusi su pramonės įmonių teisine prievole prisijungti prie sektorinio pensijų fondo, kuriam taikoma išskirtinė teisė. Šiuo požiūriu pažymėtina, kad su pirmąja priemone susijusi atleidimo nuo mokesčių schema taip pat taikoma individualioms sutartims ir kolektyvinėms neprivalomoms sutartims. Be to, sudaryti privalomas kolektyvines sutartis, kurioms taikoma priemonė, laisvai nusprendžia socialiniai partneriai, ir teisinė prievolė sudaryti šias sutartis ar prisijungti prie sektorinio arba tarpsektorinio fondo nėra numatyta, kaip sprendimo Albany atveju. |
| --- | --- |

(92)

Tačiau Komisija pažymi, kad minėtame Teismo sprendime nurodyta priemonė daugiausia susijusi su pramonės įmonių teisine prievole prisijungti prie sektorinio pensijų fondo, kuriam taikoma išskirtinė teisė. Šiuo požiūriu pažymėtina, kad su pirmąja priemone susijusi atleidimo nuo mokesčių schema taip pat taikoma individualioms sutartims ir kolektyvinėms neprivalomoms sutartims. Be to, sudaryti privalomas kolektyvines sutartis, kurioms taikoma priemonė, laisvai nusprendžia socialiniai partneriai, ir teisinė prievolė sudaryti šias sutartis ar prisijungti prie sektorinio arba tarpsektorinio fondo nėra numatyta, kaip sprendimo Albany atveju.

| (93) | Toliau Teisingumo Teismo sprendime patvirtinama, kad rizikos draudimo schemoms, kuriomis papildoma teisinė socialinio draudimo sistema, apie kurią šiuo atveju pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, taikomos konkurencijos taisyklės ir kad pagal tokias schemas veikiantys fondai visiškai atitinka įmonės sąvoką pagal SESV 101 ir paskesnius straipsnius (27). |
| --- | --- |

(93)

Toliau Teisingumo Teismo sprendime patvirtinama, kad rizikos draudimo schemoms, kuriomis papildoma teisinė socialinio draudimo sistema, apie kurią šiuo atveju pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, taikomos konkurencijos taisyklės ir kad pagal tokias schemas veikiantys fondai visiškai atitinka įmonės sąvoką pagal SESV 101 ir paskesnius straipsnius (27).

| (94) | Todėl Komisija mano, kad su pirmąja priemone susijusiai draudimo schemai Sutarties konkurencijos taisyklės, ypač taisyklės, kuriomis draudžiama teikti valstybės pagalbą, yra taikomos. |
| --- | --- |

(94)

Todėl Komisija mano, kad su pirmąja priemone susijusiai draudimo schemai Sutarties konkurencijos taisyklės, ypač taisyklės, kuriomis draudžiama teikti valstybės pagalbą, yra taikomos.

| (95) | Pagal socialinio draudimo schemą (privalomo sveikatos draudimo schema) kompensuojama tik dalis socialiniu draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūros išlaidų. Taigi papildomo sveikatos draudimo lėšomis dengiama pagal privalomo sveikatos draudimo schemą nefinansuojama paslaugų dalis. |
| --- | --- |

(95)

Pagal socialinio draudimo schemą (privalomo sveikatos draudimo schema) kompensuojama tik dalis socialiniu draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūros išlaidų. Taigi papildomo sveikatos draudimo lėšomis dengiama pagal privalomo sveikatos draudimo schemą nefinansuojama paslaugų dalis.

| (96) | Papildomo sveikatos draudimo rinkoje iš esmės veikia šios trys subjektų grupės:






  — | savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, |
| --- | --- | --- |

(96)

Papildomo sveikatos draudimo rinkoje iš esmės veikia šios trys subjektų grupės:

—

savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas,

| — | draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas, |
| --- | --- |

—

draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas,

| — | draudimo įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas. |
| --- | --- |

—

draudimo įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas.

| (97) | Kaip nurodoma 2007 m. gruodžio 21 d. Prancūzijos valdžios institucijų rašte, papildomo sveikatos draudimo rinkoje veikia 263 draudimo įmonės, 66 draudimo įstaigos ir 1 201 savidraudos draugija. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad 2006 m. dvidešimt svarbiausių rinkos dalyvių užėmė tik 35 % rinkos ir nė vieno iš jų užimamos rinkos dalis neviršijo 4 %; be to, 65 % rinkos užėmė dalyviai, kuriems priklausanti rinkos dalis buvo mažesnė negu 1 % (28). |
| --- | --- |

(97)

Kaip nurodoma 2007 m. gruodžio 21 d. Prancūzijos valdžios institucijų rašte, papildomo sveikatos draudimo rinkoje veikia 263 draudimo įmonės, 66 draudimo įstaigos ir 1 201 savidraudos draugija. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat nurodo, kad 2006 m. dvidešimt svarbiausių rinkos dalyvių užėmė tik 35 % rinkos ir nė vieno iš jų užimamos rinkos dalis neviršijo 4 %; be to, 65 % rinkos užėmė dalyviai, kuriems priklausanti rinkos dalis buvo mažesnė negu 1 % (28).

| (98) | Tačiau pagal 2009 m. paskelbtus oficialius skaičius 2008 m. pabaigoje šios rinkos dalyvių buvo tik 876; nuo 2001 m. jų skaičius nuolat mažėjo (palyginti su 2001 m., 2008 m. jis sumažėjo 48 %) (29). Savidraudos draugijų buvo 748, draudimo įmonių – 92, o draudimo įstaigų – 36. |
| --- | --- |

(98)

Tačiau pagal 2009 m. paskelbtus oficialius skaičius 2008 m. pabaigoje šios rinkos dalyvių buvo tik 876; nuo 2001 m. jų skaičius nuolat mažėjo (palyginti su 2001 m., 2008 m. jis sumažėjo 48 %) (29). Savidraudos draugijų buvo 748, draudimo įmonių – 92, o draudimo įstaigų – 36.

| (99) | Remiantis Prancūzijos konkurencijos tarnybos neseniai atliktu tyrimu, didžiausias papildomo individualaus sveikatos draudimo rinkos dalis užima savidraudos draugija Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN) (7,7 % rinkos), savidraudos įmonė Groupama
   (30) (6,7 % rinkos), taip pat draudimo įmonė Swiss Life (4 % rinkos) (31). |
| --- | --- |

(99)

Remiantis Prancūzijos konkurencijos tarnybos neseniai atliktu tyrimu, didžiausias papildomo individualaus sveikatos draudimo rinkos dalis užima savidraudos draugija Mutuelle Générale de l’Education Nationale (MGEN) (7,7 % rinkos), savidraudos įmonė Groupama
   (30) (6,7 % rinkos), taip pat draudimo įmonė Swiss Life (4 % rinkos) (31).

| (100) | Didžiausias papildomo kolektyvinio draudimo rinkos dalis užima draudimo įmonė Axa (17,51 % rinkos), draudimo įstaigų grupė Malakoff-Médéric (8,7 % rinkos), taip pat grupė AG2R-La Mondiale-Prémalliance
   (32) (6,9 % rinkos) (33). |
| --- | --- |

(100)

Didžiausias papildomo kolektyvinio draudimo rinkos dalis užima draudimo įmonė Axa (17,51 % rinkos), draudimo įstaigų grupė Malakoff-Médéric (8,7 % rinkos), taip pat grupė AG2R-La Mondiale-Prémalliance
   (32) (6,9 % rinkos) (33).

| (101) | Komisija neturi tikslesnės informacijos apie papildomo sveikatos draudimo rinkos struktūrą, pavyzdžiui, apie savidraudos įmonių, savidraudos draugijų, savidraudos organizacijų ir draudimo įstaigų grupes, nors ji prašė Prancūzijos valdžios institucijų šią informaciją pateikti. Be to, nors Komisija prašė, Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti statistikos, susijusios su solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstomis sutartimis (tiek bendros statistikos, tiek kiekvienos rinkos dalyvių grupės statistikos). Todėl 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse pateikiamose lentelėse nurodoma visos papildomo sveikatos draudimo rinkos statistika, įskaitant sąlygų, leidžiančių taikyti priemonę, apie kurią pranešta, neatitinkančias sutartis. Be to, 2008 m. Prancūzijos audito rūmų paskelbtoje ataskaitoje (34) pabrėžiama, kad trūksta svarbios su papildomu draudimu susijusios statistikos: nežinomas draudėjų skaičius, jų pasiskirstymas pagal įvairias draudėjų grupes ir įvairius sutarčių tipus (individuali sutartis, kolektyvinė neprivaloma sutartis ir kolektyvinė privaloma sutartis), taip pat nežinoma kompensuotų išlaidų suma pagal namų ūkių ir pajamų kategorijas. Remiantis Nacionalinės konkurencijos tarnybos atliktais tyrimais, ši rinka vis dėlto yra suskaidyta į segmentus (individualių sutarčių atveju net labai suskaidyta) (35), tačiau ji yra tik viena su pirmąja priemone, apie kurią pranešta, susijusios rinkos dalis. |
| --- | --- |

(101)

Komisija neturi tikslesnės informacijos apie papildomo sveikatos draudimo rinkos struktūrą, pavyzdžiui, apie savidraudos įmonių, savidraudos draugijų, savidraudos organizacijų ir draudimo įstaigų grupes, nors ji prašė Prancūzijos valdžios institucijų šią informaciją pateikti. Be to, nors Komisija prašė, Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti statistikos, susijusios su solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstomis sutartimis (tiek bendros statistikos, tiek kiekvienos rinkos dalyvių grupės statistikos). Todėl 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse pateikiamose lentelėse nurodoma visos papildomo sveikatos draudimo rinkos statistika, įskaitant sąlygų, leidžiančių taikyti priemonę, apie kurią pranešta, neatitinkančias sutartis. Be to, 2008 m. Prancūzijos audito rūmų paskelbtoje ataskaitoje (34) pabrėžiama, kad trūksta svarbios su papildomu draudimu susijusios statistikos: nežinomas draudėjų skaičius, jų pasiskirstymas pagal įvairias draudėjų grupes ir įvairius sutarčių tipus (individuali sutartis, kolektyvinė neprivaloma sutartis ir kolektyvinė privaloma sutartis), taip pat nežinoma kompensuotų išlaidų suma pagal namų ūkių ir pajamų kategorijas. Remiantis Nacionalinės konkurencijos tarnybos atliktais tyrimais, ši rinka vis dėlto yra suskaidyta į segmentus (individualių sutarčių atveju net labai suskaidyta) (35), tačiau ji yra tik viena su pirmąja priemone, apie kurią pranešta, susijusios rinkos dalis.

| (102) | Kaip matyti iš lentelės, pateikiamos šios konstatuojamosios dalies pabaigoje, 2001–2007 m. šis sektorius labai išsiplėtė (36). 2007 m. bendra šių įstaigų apyvarta siekė 27,4 mlrd. EUR; palyginti su 2001 m., ji padidėjo 55,8 % ir vidutinis metinis augimo koeficientas buvo 7,6 %. 2008 m. apyvarta viršijo 29 mlrd. EUR ir, palyginti su 2007 m., padidėjo 6 % (37).

  2001–2007 m. papildomo draudimo įstaigų apyvartos pokytis










  (mlrd. EUR) |
| --- | --- |
| | Savidraudos draugijos | Draudimo įstaigos | Draudimo įmonės | Iš viso |
| 2001 m. | 10,6 | 3,3 | 3,7 | 17,6 |
| 2007 m. | 16,0 | 4,7 | 6,7 | 27,4 |
| 2001–2007 m. | +50,5 % | +43,15 % | +82,13 % | +55,8 % |

(102)

Kaip matyti iš lentelės, pateikiamos šios konstatuojamosios dalies pabaigoje, 2001–2007 m. šis sektorius labai išsiplėtė (36). 2007 m. bendra šių įstaigų apyvarta siekė 27,4 mlrd. EUR; palyginti su 2001 m., ji padidėjo 55,8 % ir vidutinis metinis augimo koeficientas buvo 7,6 %. 2008 m. apyvarta viršijo 29 mlrd. EUR ir, palyginti su 2007 m., padidėjo 6 % (37).

2001–2007 m. papildomo draudimo įstaigų apyvartos pokytis

(mlrd. EUR)

Savidraudos draugijos

Draudimo įstaigos

Draudimo įmonės

Iš viso

2001 m.

10,6

3,3

3,7

17,6

2007 m.

16,0

4,7

6,7

27,4

2001–2007 m.

+50,5 %

+43,15 %

+82,13 %

+55,8 %

| (103) | Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais, individualios ir kolektyvinės sutartys paskirstomos taip (2004 m. skaičiai): | Draudimo įstaigos | Savidraudos draugijos | Draudimo įmonės |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolektyvinės sutartys | 38 % | 33 % | 29 % |
| Individualios sutartys | 6 % | 67 % | 27 % |
| Kolektyvinės ir individualios sutartys | 18 % | 54 % | 28 % |

(103)

Remiantis Prancūzijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais, individualios ir kolektyvinės sutartys paskirstomos taip (2004 m. skaičiai):

Draudimo įstaigos

Savidraudos draugijos

Draudimo įmonės

Kolektyvinės sutartys

38 %

33 %

29 %

Individualios sutartys

6 %

67 %

27 %

Kolektyvinės ir individualios sutartys

18 %

54 %

28 %

| (104) | Savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos daugiausia sudaro individualias sutartis, o draudimo įstaigos – kolektyvines sutartis (įmonių ar šakines sutartis). Draudimo įmonių portfelis yra proporcingesnis. |
| --- | --- |

(104)

Savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos daugiausia sudaro individualias sutartis, o draudimo įstaigos – kolektyvines sutartis (įmonių ar šakines sutartis). Draudimo įmonių portfelis yra proporcingesnis.

| (105) | Be to, apdraustų gyventojų procentas labai padidėjo: nuo 84 % 1996 m. iki 92,8 % 2006 m. Skaičiuojama, kad 32–38 mln. asmenų apdrausti savidraudos draugijose, 13 mln. asmenų – draudimo įmonėse ir 11 mln. asmenų – draudimo įstaigose; prie jų reikia pridėti daugiau negu 4 mln. asmenų, apdraustų CMU-C fonde (visuotinio sveikatos draudimo fonde), kuris nemokamu papildomu sveikatos draudimu draudžia pačius neturtingiausiuosius. Tai reiškia, kad šiuo metu papildomu draudimu nėra apsidraudę 7–8 % prancūzų (38). |
| --- | --- |

(105)

Be to, apdraustų gyventojų procentas labai padidėjo: nuo 84 % 1996 m. iki 92,8 % 2006 m. Skaičiuojama, kad 32–38 mln. asmenų apdrausti savidraudos draugijose, 13 mln. asmenų – draudimo įmonėse ir 11 mln. asmenų – draudimo įstaigose; prie jų reikia pridėti daugiau negu 4 mln. asmenų, apdraustų CMU-C fonde (visuotinio sveikatos draudimo fonde), kuris nemokamu papildomu sveikatos draudimu draudžia pačius neturtingiausiuosius. Tai reiškia, kad šiuo metu papildomu draudimu nėra apsidraudę 7–8 % prancūzų (38).

| (106) | Pagal SESV 107 straipsnį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(106)

Pagal SESV 107 straipsnį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (107) | Taigi priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: 1) aptariama priemone suteikiama nauda, 2) ji suteikiama iš valstybinių išteklių, 3) ši nauda yra atrankinio pobūdžio ir 4) aptariama priemonė iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti bei daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(107)

Taigi priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: 1) aptariama priemone suteikiama nauda, 2) ji suteikiama iš valstybinių išteklių, 3) ši nauda yra atrankinio pobūdžio ir 4) aptariama priemonė iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti bei daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (108) | Neabejotina, kad atleidžiant nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio arba sumažinant šiuos mokesčius ir taip panaikinant arba sumažinant atitinkamų įmonių mokesčius, paprastai turėtų būti suteikiama nauda nuo mokesčių atleidžiamiems arba sumažintus mokesčius mokantiems subjektams (39). Todėl šiuo atleidimu nuo mokesčių arba mokesčių sumažinimu suteikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(108)

Neabejotina, kad atleidžiant nuo pelno mokesčio ir teritorinio verslo mokesčio arba sumažinant šiuos mokesčius ir taip panaikinant arba sumažinant atitinkamų įmonių mokesčius, paprastai turėtų būti suteikiama nauda nuo mokesčių atleidžiamiems arba sumažintus mokesčius mokantiems subjektams (39). Todėl šiuo atleidimu nuo mokesčių arba mokesčių sumažinimu suteikiama ekonominė nauda.

| (109) | Dėl CTIP pastabų, kad gali būti vykdomi su viešąja paslauga susiję uždaviniai, Komisija pažymi, kad sąlygos, sprendime Altmark
   (40) nurodytos siekiant nelaikyti pagalba tokios pagalbos, kuri suteikiama tam tikrais visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimo atvejais, šiuo atveju neįgyvendintos (visų pirma žr. šio sprendimo 144 punktą; iš tikrųjų trečioji sprendimo Altmark sąlyga susijusi su kompensacijos permokos nebuvimu). Todėl šiuo atveju suteikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(109)

Dėl CTIP pastabų, kad gali būti vykdomi su viešąja paslauga susiję uždaviniai, Komisija pažymi, kad sąlygos, sprendime Altmark
   (40) nurodytos siekiant nelaikyti pagalba tokios pagalbos, kuri suteikiama tam tikrais visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimo atvejais, šiuo atveju neįgyvendintos (visų pirma žr. šio sprendimo 144 punktą; iš tikrųjų trečioji sprendimo Altmark sąlyga susijusi su kompensacijos permokos nebuvimu). Todėl šiuo atveju suteikiama ekonominė nauda.

| (110) | Šią naudą suteikia Prancūzijos valstybė, atsisakanti mokestinių pajamų. Todėl šią naudą ji suteikia iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(110)

Šią naudą suteikia Prancūzijos valstybė, atsisakanti mokestinių pajamų. Todėl šią naudą ji suteikia iš valstybinių išteklių.

| (111) | Priemonė taip pat yra atrankinio pobūdžio. Atrankinis pobūdis susijęs su tuo, kad, viena vertus, aptariama priemonė taikoma tik konkrečiam ekonomikos sektoriui (draudimo sektoriui), kita vertus, šiame sektoriuje priemonė taikoma tik konkrečiam sutarčių tipui (sektoriaus dalis). Šiuo požiūriu visų pirma pažymėtina, kad pelno mokesčiu apmokestinamos visos įmonės, neatsižvelgiant į sektorių, kuriame jos veikia. Todėl nuo šio mokesčio atleidžiant tik draudimo sektorių nukrypstama nuo bendros pelno mokesčių schemos ir taip konkrečiai skatinamos tam tikros įmonės. Tą patį galima pasakyti apie atleidimą nuo teritorinio verslo mokesčio. Be to, atleidžiant nuo aptariamų mokesčių taip pat skatinama draudimo sektoriuje sudaryti tam tikras sveikatos draudimo sutartis – šiuo atveju solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis. Todėl priemone skatinami veiklos vykdytojai, sudarantys solidarumo principu pagrįstas sutartis, ir tai nenaudinga įprastas sutartis sudarantiems veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

(111)

Priemonė taip pat yra atrankinio pobūdžio. Atrankinis pobūdis susijęs su tuo, kad, viena vertus, aptariama priemonė taikoma tik konkrečiam ekonomikos sektoriui (draudimo sektoriui), kita vertus, šiame sektoriuje priemonė taikoma tik konkrečiam sutarčių tipui (sektoriaus dalis). Šiuo požiūriu visų pirma pažymėtina, kad pelno mokesčiu apmokestinamos visos įmonės, neatsižvelgiant į sektorių, kuriame jos veikia. Todėl nuo šio mokesčio atleidžiant tik draudimo sektorių nukrypstama nuo bendros pelno mokesčių schemos ir taip konkrečiai skatinamos tam tikros įmonės. Tą patį galima pasakyti apie atleidimą nuo teritorinio verslo mokesčio. Be to, atleidžiant nuo aptariamų mokesčių taip pat skatinama draudimo sektoriuje sudaryti tam tikras sveikatos draudimo sutartis – šiuo atveju solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis. Todėl priemone skatinami veiklos vykdytojai, sudarantys solidarumo principu pagrįstas sutartis, ir tai nenaudinga įprastas sutartis sudarantiems veiklos vykdytojams.

| (112) | Galiausiai be to, jog Europos Sąjungos draudimo sektoriuje vykdoma tarpusavio prekyba, primintina, kad valstybei narei suteikiant pagalbą įmonei šios įmonės veiklos mastai valstybėje gali būti išlaikyti arba išaugti, todėl kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (41). |
| --- | --- |

(112)

Galiausiai be to, jog Europos Sąjungos draudimo sektoriuje vykdoma tarpusavio prekyba, primintina, kad valstybei narei suteikiant pagalbą įmonei šios įmonės veiklos mastai valstybėje gali būti išlaikyti arba išaugti, todėl kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės patekti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti (41).

| (113) | Todėl atitinkamų įmonių padėtis vykdant tarpusavio prekybą Europos Sąjungoje sustiprės. Taigi šia priemone gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis tarpusavio prekybai Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(113)

Todėl atitinkamų įmonių padėtis vykdant tarpusavio prekybą Europos Sąjungoje sustiprės. Taigi šia priemone gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis tarpusavio prekybai Europos Sąjungoje.

| (114) | Todėl reikia daryti išvadą, kad pirmoji priemonė iš tikrųjų yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzija šio vertinimo neginčija. |
| --- | --- |

(114)

Todėl reikia daryti išvadą, kad pirmoji priemonė iš tikrųjų yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Prancūzija šio vertinimo neginčija.

| (115) | Kadangi priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, turi būti išnagrinėtas jos suderinamumas su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, aptariama priemonė yra valstybės pagalba, suderinama pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(115)

Kadangi priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, turi būti išnagrinėtas jos suderinamumas su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, aptariama priemonė yra valstybės pagalba, suderinama pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (116) | SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkte nurodoma: „vidaus rinkai neprieštarauja: a) socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, jei ji yra teikiama nediskriminuojant atitinkamų gaminių dėl jų kilmės“. |
| --- | --- |

(116)

SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkte nurodoma: „vidaus rinkai neprieštarauja: a) socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, jei ji yra teikiama nediskriminuojant atitinkamų gaminių dėl jų kilmės“.

| (117) | Valstybės pagalbos priemonė pagal šią nuostatą yra suderinama, kai įgyvendinamos šios trys sąlygos:






  1. | pagalba turi būti socialinio pobūdžio; |
| --- | --- | --- |

(117)

Valstybės pagalbos priemonė pagal šią nuostatą yra suderinama, kai įgyvendinamos šios trys sąlygos:

1.

pagalba turi būti socialinio pobūdžio;

| 2. | ji turi būti teikiama individualiems vartotojams; |
| --- | --- |

2.

ji turi būti teikiama individualiems vartotojams;

| 3. | ji turi būti teikiama nediskriminuojant atitinkamų gaminių dėl jų kilmės. |
| --- | --- |

3.

ji turi būti teikiama nediskriminuojant atitinkamų gaminių dėl jų kilmės.

| (118) | Visų pirma reikėtų patikslinti, kad SESV 107 straipsnio 2 dalimi nukrypstama nuo draudimo teikti valstybės pagalbą principo, nurodyto SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl 107 straipsnio 2 dalis turi būti aiškinama siaurai (42). |
| --- | --- |

(118)

Visų pirma reikėtų patikslinti, kad SESV 107 straipsnio 2 dalimi nukrypstama nuo draudimo teikti valstybės pagalbą principo, nurodyto SESV 107 straipsnio 1 dalyje, todėl 107 straipsnio 2 dalis turi būti aiškinama siaurai (42).

| (119) | Tačiau konkrečiai dėl SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkto taikymo paminėtina, kad atsižvelgiant į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką pagalba gali būti teikiama tarpininkui, įsipareigojančiam ją perduoti individualiems vartotojams (43). Tačiau tokiu atveju būtina, kad įdiegtu mechanizmu būtų užtikrintas faktinis poveikis galutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau konkrečiai dėl SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkto taikymo paminėtina, kad atsižvelgiant į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką pagalba gali būti teikiama tarpininkui, įsipareigojančiam ją perduoti individualiems vartotojams (43). Tačiau tokiu atveju būtina, kad įdiegtu mechanizmu būtų užtikrintas faktinis poveikis galutiniam vartotojui.

| (120) | Komisijos nuomone, priemonė iš tikrųjų yra socialinio pobūdžio (pirmasis kriterijus), nes jos tikslas – suteikti galimybes papildomu sveikatos draudimu apsidrausti asmenims, kuriems sunku tai padaryti dėl amžiaus, sveikatos būklės arba turimų lėšų. Iš tikrųjų BMK 207 straipsnyje nustatyti socialinio pobūdžio kriterijai, kurių turi laikytis draudimo įstaigos, kad priemonė joms būtų taikoma (44). Pagal šiuos kriterijus nustatomos mažiausios sunkumų patiriančių gyventojų, pavyzdžiui, nedideles pajamas gaunančių asmenų arba pagyvenusių asmenų, dalys atitinkamų įstaigų draudimo portfeliuose. Prancūzijos valdžios institucijų pateiktame preliminariame nutarimo projekte, kuriame nurodytos tam tikros tarifų derinimo atsižvelgiant į socialinę draudėjų padėtį taisyklės (45), patvirtinamas socialinis sunkumų patiriantiems gyventojams taikomos priemonės pobūdis. |
| --- | --- |

(120)

Komisijos nuomone, priemonė iš tikrųjų yra socialinio pobūdžio (pirmasis kriterijus), nes jos tikslas – suteikti galimybes papildomu sveikatos draudimu apsidrausti asmenims, kuriems sunku tai padaryti dėl amžiaus, sveikatos būklės arba turimų lėšų. Iš tikrųjų BMK 207 straipsnyje nustatyti socialinio pobūdžio kriterijai, kurių turi laikytis draudimo įstaigos, kad priemonė joms būtų taikoma (44). Pagal šiuos kriterijus nustatomos mažiausios sunkumų patiriančių gyventojų, pavyzdžiui, nedideles pajamas gaunančių asmenų arba pagyvenusių asmenų, dalys atitinkamų įstaigų draudimo portfeliuose. Prancūzijos valdžios institucijų pateiktame preliminariame nutarimo projekte, kuriame nurodytos tam tikros tarifų derinimo atsižvelgiant į socialinę draudėjų padėtį taisyklės (45), patvirtinamas socialinis sunkumų patiriantiems gyventojams taikomos priemonės pobūdis.

| (121) | Tačiau išnagrinėjusi priemonę Komisija negalėjo nustatyti, kad pagalbą iš tikrųjų gauna individualūs vartotojai (antrasis kriterijus). |
| --- | --- |

(121)

Tačiau išnagrinėjusi priemonę Komisija negalėjo nustatyti, kad pagalbą iš tikrųjų gauna individualūs vartotojai (antrasis kriterijus).

| (122) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, įmonėms suteikta pagalba individualiems vartotojams naudinga netiesiogiai. Dėl didelės konkurencijos papildomo sveikatos draudimo rinkoje užtikrinta, kad įmonių gauta pagalba vartotojui perduodama nustatant vartotojo mokėtinų įmokų sumą. |
| --- | --- |

(122)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, įmonėms suteikta pagalba individualiems vartotojams naudinga netiesiogiai. Dėl didelės konkurencijos papildomo sveikatos draudimo rinkoje užtikrinta, kad įmonių gauta pagalba vartotojui perduodama nustatant vartotojo mokėtinų įmokų sumą.

| (123) | Šiuo klausimu pažymėtina, kad Prancūzijos taikomą atleidimą nuo solidarumo principu pagrįstų sveikatos draudimo sutarčių mokesčio Komisija įvertino kaip pagalbą, suderinamą taikant SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą (46). Šiuo atveju iš tikrųjų nebuvo abejonių, kad atleidimas nuo mokesčio pirmiausia naudingas individualiems vartotojams, kurie iš tikrųjų turėjo mokėti šį mokestį. Mokesčio suma buvo įmokų sumos sudedamoji dalis ir, neapmokestinant solidarumo principu pagrįstų sutarčių, įmokų suma sumažėjo tokia dalimi, kurią sudarė buvęs mokestis. |
| --- | --- |

(123)

Šiuo klausimu pažymėtina, kad Prancūzijos taikomą atleidimą nuo solidarumo principu pagrįstų sveikatos draudimo sutarčių mokesčio Komisija įvertino kaip pagalbą, suderinamą taikant SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą (46). Šiuo atveju iš tikrųjų nebuvo abejonių, kad atleidimas nuo mokesčio pirmiausia naudingas individualiems vartotojams, kurie iš tikrųjų turėjo mokėti šį mokestį. Mokesčio suma buvo įmokų sumos sudedamoji dalis ir, neapmokestinant solidarumo principu pagrįstų sutarčių, įmokų suma sumažėjo tokia dalimi, kurią sudarė buvęs mokestis.

| (124) | Šiuo atveju pagalba teikiama ne atleidžiant nuo netiesioginio mokesčio, kurio suma proporcinga draudėjų mokamų įmokų sumai, bet atleidžiant nuo pelno mokesčio, skaičiuojamo remiantis draudimo įstaigos gautu pelnu, susijusiu su visais solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis pasirašiusiais draudėjais. |
| --- | --- |

(124)

Šiuo atveju pagalba teikiama ne atleidžiant nuo netiesioginio mokesčio, kurio suma proporcinga draudėjų mokamų įmokų sumai, bet atleidžiant nuo pelno mokesčio, skaičiuojamo remiantis draudimo įstaigos gautu pelnu, susijusiu su visais solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis pasirašiusiais draudėjais.

| (125) | Faktinis atleidimo nuo pelno mokesčio poveikis galutiniam vartotojui yra mažų mažiausiai abejotinas. Viena vertus, Komisija neturi informacijos, leidžiančios įrodyti, kad pelno mokestis (ir atleidimas nuo tokio mokesčio) atitinkamoje rinkoje iš tikrųjų turi poveikį individualiems vartotojams. Be to, naujausioje Prancūzijos audito rūmų ataskaitoje nurodyta, kad pastaraisiais metais sveikatos draudimo sektoriuje pelno maržos labai išaugo (nuo 12 % 2003 m. iki 23 % 2007 m.) (47). Atsižvelgiant į šį akivaizdų pelno maržų didėjimą sunku daryti išvadą, kad taikomu rinkos mechanizmu užtikrinamas faktinis atleidimo nuo pelno mokesčio poveikis galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

(125)

Faktinis atleidimo nuo pelno mokesčio poveikis galutiniam vartotojui yra mažų mažiausiai abejotinas. Viena vertus, Komisija neturi informacijos, leidžiančios įrodyti, kad pelno mokestis (ir atleidimas nuo tokio mokesčio) atitinkamoje rinkoje iš tikrųjų turi poveikį individualiems vartotojams. Be to, naujausioje Prancūzijos audito rūmų ataskaitoje nurodyta, kad pastaraisiais metais sveikatos draudimo sektoriuje pelno maržos labai išaugo (nuo 12 % 2003 m. iki 23 % 2007 m.) (47). Atsižvelgiant į šį akivaizdų pelno maržų didėjimą sunku daryti išvadą, kad taikomu rinkos mechanizmu užtikrinamas faktinis atleidimo nuo pelno mokesčio poveikis galutiniams vartotojams.

| (126) | Be to, CTIP pažymi, kad dalis pelno turi būti skiriama rezervui sudaryti siekiant laikytis mokumo įsipareigojimų, todėl būtų teisinga bent dalį pelno naudoti kiekvienais metais didėjantiems mokumo reikalavimams (visiems arba jų daliai) padengti. Šiuo argumentu įrodoma, kad dėl priemonės labiau padidės draudimo įstaigų pelnas, o ne sumažės atitinkamų rizikos rūšių draudimo kainos vartotojams. |
| --- | --- |

(126)

Be to, CTIP pažymi, kad dalis pelno turi būti skiriama rezervui sudaryti siekiant laikytis mokumo įsipareigojimų, todėl būtų teisinga bent dalį pelno naudoti kiekvienais metais didėjantiems mokumo reikalavimams (visiems arba jų daliai) padengti. Šiuo argumentu įrodoma, kad dėl priemonės labiau padidės draudimo įstaigų pelnas, o ne sumažės atitinkamų rizikos rūšių draudimo kainos vartotojams.

| (127) | Galiausiai abejonių Komisijos vertinimu visiškai nekelia Prancūzijos argumentas, kad papildomo sveikatos draudimo sutartimis draudimo įstaigoms padedama išlaikyti klientų lojalumą ir šios įstaigos skatinamos taikyti patrauklią tarifų politiką. Iš tikrųjų reikia priminti, kad pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą nauda turi būti faktiškai perduodama individualiems vartotojams. Todėl vien paskata perduoti dalį naudos galutiniams vartotojams negali atitikti reikalavimo faktiškai perduoti naudą. |
| --- | --- |

(127)

Galiausiai abejonių Komisijos vertinimu visiškai nekelia Prancūzijos argumentas, kad papildomo sveikatos draudimo sutartimis draudimo įstaigoms padedama išlaikyti klientų lojalumą ir šios įstaigos skatinamos taikyti patrauklią tarifų politiką. Iš tikrųjų reikia priminti, kad pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą nauda turi būti faktiškai perduodama individualiems vartotojams. Todėl vien paskata perduoti dalį naudos galutiniams vartotojams negali atitikti reikalavimo faktiškai perduoti naudą.

| (128) | Todėl, Komisijos nuomone, priemone neužtikrinama, kad nauda faktiškai būtų perduota individualiems vartotojams, kaip reikalaujama SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(128)

Todėl, Komisijos nuomone, priemone neužtikrinama, kad nauda faktiškai būtų perduota individualiems vartotojams, kaip reikalaujama SESV 107 straipsnio 2 dalies a punkte.

| (129) | Komisijai išnagrinėjus priemonę taip pat padaryta išvada, kad nesilaikoma atitinkamų gaminių nediskriminavimo dėl jų kilmės sąlygos (trečiasis kriterijus). Siekiant įsitikinti, kad šios sąlygos laikomasi, reikia patikrinti, ar vartotojai turės naudos iš aptariamos pagalbos nepriklausomai nuo to, kuris ūkinės veiklos vykdytojas siūlytų gaminį arba paslaugą, leidžiančius pasiekti atitinkamos valstybės narės nurodytą socialinį tikslą, ir patikrinti, ar nėra jokių kliūčių į rinką patekti Europos Sąjungoje įsisteigusioms draudimo įstaigoms (48). Kad įmonėms būtų taikoma schema, jos turi ne tik atitikti su atitinkamų sutarčių tipu susijusias sąlygas, bet ir laikytis nustatytų ribų – jų papildomo sveikatos draudimo sutarčių portfelyje turi būti 120 000–150 000 (arba 85–93 %) solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių. |
| --- | --- |

(129)

Komisijai išnagrinėjus priemonę taip pat padaryta išvada, kad nesilaikoma atitinkamų gaminių nediskriminavimo dėl jų kilmės sąlygos (trečiasis kriterijus). Siekiant įsitikinti, kad šios sąlygos laikomasi, reikia patikrinti, ar vartotojai turės naudos iš aptariamos pagalbos nepriklausomai nuo to, kuris ūkinės veiklos vykdytojas siūlytų gaminį arba paslaugą, leidžiančius pasiekti atitinkamos valstybės narės nurodytą socialinį tikslą, ir patikrinti, ar nėra jokių kliūčių į rinką patekti Europos Sąjungoje įsisteigusioms draudimo įstaigoms (48). Kad įmonėms būtų taikoma schema, jos turi ne tik atitikti su atitinkamų sutarčių tipu susijusias sąlygas, bet ir laikytis nustatytų ribų – jų papildomo sveikatos draudimo sutarčių portfelyje turi būti 120 000–150 000 (arba 85–93 %) solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių.

| (130) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šios ribos – tai paskata masiškai sudaryti šio tipo sutartis, pasidalijant dėl draudėjo amžiaus ar turimų lėšų dydžio patiriamą blogą portfelio riziką, be to, šios ribos būtinos, kad mokestinė nauda nebūtų gaunama iš per mažos įstaigų veiklos dalies ir kad taip būtų pasiekti solidarumo ir rizikos pasidalijimo tikslai. Socialinį priemonės tikslą būtų galima pasiekti tik taikant mechanizmą, pagal kurį draudimo įstaigos įpareigojamos užtikrinti, kad solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys jų sveikatos draudimo sutarčių portfelyje sudarytų mažiausią nustatytą skaičių arba didelę portfelio dalį. Jeigu šio ribų mechanizmo nebūtų, taikant kitą priemonę nebūtų galima užtikrinti, kad būtų apdrausta daugiau šiuo metu neapsidraudusių gyventojų, ir atleistos nuo mokesčių draudimo įstaigos tik gautų nelauktą pelną. Procentais išreikšta riba leistų priemonę taikyti mažoms įstaigoms, sudarančioms beveik vien tik šias sutartis, kurios nesiekia skaičiais išreikštos ribos, o dėl absoliučios ribos priemonę būtų galima taikyti įstaigoms, sudarančioms daug šio tipo sutarčių (kurios nėra išskirtinė veiklos dalis). |
| --- | --- |

(130)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad šios ribos – tai paskata masiškai sudaryti šio tipo sutartis, pasidalijant dėl draudėjo amžiaus ar turimų lėšų dydžio patiriamą blogą portfelio riziką, be to, šios ribos būtinos, kad mokestinė nauda nebūtų gaunama iš per mažos įstaigų veiklos dalies ir kad taip būtų pasiekti solidarumo ir rizikos pasidalijimo tikslai. Socialinį priemonės tikslą būtų galima pasiekti tik taikant mechanizmą, pagal kurį draudimo įstaigos įpareigojamos užtikrinti, kad solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys jų sveikatos draudimo sutarčių portfelyje sudarytų mažiausią nustatytą skaičių arba didelę portfelio dalį. Jeigu šio ribų mechanizmo nebūtų, taikant kitą priemonę nebūtų galima užtikrinti, kad būtų apdrausta daugiau šiuo metu neapsidraudusių gyventojų, ir atleistos nuo mokesčių draudimo įstaigos tik gautų nelauktą pelną. Procentais išreikšta riba leistų priemonę taikyti mažoms įstaigoms, sudarančioms beveik vien tik šias sutartis, kurios nesiekia skaičiais išreikštos ribos, o dėl absoliučios ribos priemonę būtų galima taikyti įstaigoms, sudarančioms daug šio tipo sutarčių (kurios nėra išskirtinė veiklos dalis).

| (131) | Komisija visų pirma pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti jokios tikslios informacijos apie tai, kokią įvairių rinkos dalyvių veiklos dalį šiuo metu sudaro solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys, ar apie šių sutarčių skaičių ir dalį rinkos dalyvių portfeliuose. Tačiau remiantis Komisijos atlikta analize matyti, kad savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos pagal teisės aktus privalo sudaryti tik solidarumo principu pagrįstas sutartis (49). Akivaizdu, kad draudimo įstaigos praktiškai taip pat privalo laikytis šio įpareigojimo. Todėl savidraudos draugijos ir draudimo įstaigos procentais išreikštos ribos kriterijų turėtų atitikti visada, o draudimo įmonėms, ribotai dalyvaujančioms solidarumo principu pagrįstų sutarčių rinkoje ir norinčioms investuoti šioje srityje, atitikti ribos kriterijus (susijusius ir su sutarčių dalimi, ir su absoliučia jų riba) galėtų būti sunku, taigi joms būtų sunku pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių. Ypač tai pasakytina apie draudimo įmones, kurių didelę dalį portfelio sudaro įprastos papildomo sveikatos draudimo sutartys, neatitinkančios sąlygų, kad galėtų būti laikomos solidarumo principu pagrįstomis sutartimis. |
| --- | --- |

(131)

Komisija visų pirma pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos negalėjo pateikti jokios tikslios informacijos apie tai, kokią įvairių rinkos dalyvių veiklos dalį šiuo metu sudaro solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstos sutartys, ar apie šių sutarčių skaičių ir dalį rinkos dalyvių portfeliuose. Tačiau remiantis Komisijos atlikta analize matyti, kad savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos pagal teisės aktus privalo sudaryti tik solidarumo principu pagrįstas sutartis (49). Akivaizdu, kad draudimo įstaigos praktiškai taip pat privalo laikytis šio įpareigojimo. Todėl savidraudos draugijos ir draudimo įstaigos procentais išreikštos ribos kriterijų turėtų atitikti visada, o draudimo įmonėms, ribotai dalyvaujančioms solidarumo principu pagrįstų sutarčių rinkoje ir norinčioms investuoti šioje srityje, atitikti ribos kriterijus (susijusius ir su sutarčių dalimi, ir su absoliučia jų riba) galėtų būti sunku, taigi joms būtų sunku pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių. Ypač tai pasakytina apie draudimo įmones, kurių didelę dalį portfelio sudaro įprastos papildomo sveikatos draudimo sutartys, neatitinkančios sąlygų, kad galėtų būti laikomos solidarumo principu pagrįstomis sutartimis.

| (132) | Todėl šiomis aplinkybėmis nustačius ribas draudimo įstaigos, neatsižvelgiant į jų pobūdį, veiktų nelygiavertėmis sąlygomis, ir šios ribos neturėtų skatinamojo poveikio ribos kriterijus jau atitinkančioms draudimo įstaigoms (ypač savidraudos draugijoms, savidraudos organizacijoms ir draudimo įstaigoms). Todėl įvedus ribas nebūtų išvengta galimo nelaukto pelno, kitaip negu tvirtina Prancūzija. |
| --- | --- |

(132)

Todėl šiomis aplinkybėmis nustačius ribas draudimo įstaigos, neatsižvelgiant į jų pobūdį, veiktų nelygiavertėmis sąlygomis, ir šios ribos neturėtų skatinamojo poveikio ribos kriterijus jau atitinkančioms draudimo įstaigoms (ypač savidraudos draugijoms, savidraudos organizacijoms ir draudimo įstaigoms). Todėl įvedus ribas nebūtų išvengta galimo nelaukto pelno, kitaip negu tvirtina Prancūzija.

| (133) | Komisijos nuomone, šiomis ribomis gaminiai būtų diskriminuojami dėl jų kilmės. Todėl dėl ribų tam tikros įstaigos galėtų negauti atleidimu nuo mokesčių suteikiamos naudos, nors jos ir sudarytų solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, kurias Prancūzijos valdžios institucijos nori remti. Be to, taikant šias ribas naudą galėtų gauti rinkoje jau veikiančios įstaigos ir galėtų būti kliudoma į atitinkamą rinką patekti tam tikriems dalyviams, kurie negalėtų laikytis ribų ar manytų, kad negali. |
| --- | --- |

(133)

Komisijos nuomone, šiomis ribomis gaminiai būtų diskriminuojami dėl jų kilmės. Todėl dėl ribų tam tikros įstaigos galėtų negauti atleidimu nuo mokesčių suteikiamos naudos, nors jos ir sudarytų solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, kurias Prancūzijos valdžios institucijos nori remti. Be to, taikant šias ribas naudą galėtų gauti rinkoje jau veikiančios įstaigos ir galėtų būti kliudoma į atitinkamą rinką patekti tam tikriems dalyviams, kurie negalėtų laikytis ribų ar manytų, kad negali.

| (134) | Galiausiai draudimo įstaigų gaunama pagalbos suma gali kisti atsižvelgiant į pelną, gaunamą iš atitinkamų operacijų, o tai neatitinka reikalavimo, pagal kurį aptariamą pagalbą turi gauti vartotojai nepriklausomai nuo to, kuris ūkinės veiklos vykdytojas siūlytų gaminį arba paslaugą, leidžiančius pasiekti atitinkamos valstybės narės nurodytą socialinį tikslą (50). |
| --- | --- |

(134)

Galiausiai draudimo įstaigų gaunama pagalbos suma gali kisti atsižvelgiant į pelną, gaunamą iš atitinkamų operacijų, o tai neatitinka reikalavimo, pagal kurį aptariamą pagalbą turi gauti vartotojai nepriklausomai nuo to, kuris ūkinės veiklos vykdytojas siūlytų gaminį arba paslaugą, leidžiančius pasiekti atitinkamos valstybės narės nurodytą socialinį tikslą (50).

| (135) | Todėl reikia daryti išvadą, kad pagalbos schema, apie kurią pranešė Prancūzija ir kuria skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, nesuderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(135)

Todėl reikia daryti išvadą, kad pagalbos schema, apie kurią pranešė Prancūzija ir kuria skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis, nesuderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (136) | Nors Prancūzija aiškiai nesiremia kitomis valstybės pagalbos suderinamumo nuostatomis, pažymėtina, kad šiuo atveju netaikomas joks SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas suderinamumo kriterijus. |
| --- | --- |

(136)

Nors Prancūzija aiškiai nesiremia kitomis valstybės pagalbos suderinamumo nuostatomis, pažymėtina, kad šiuo atveju netaikomas joks SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytas suderinamumo kriterijus.

| (137) | Dėl SESV 107 straipsnio 2 dalies nuostatų (išskyrus a punktą) pažymėtina, kad b ir c punktuose numatyti suderinamumo kriterijai šiuo atveju, be abejo, neturi būti taikomi. |
| --- | --- |

(137)

Dėl SESV 107 straipsnio 2 dalies nuostatų (išskyrus a punktą) pažymėtina, kad b ir c punktuose numatyti suderinamumo kriterijai šiuo atveju, be abejo, neturi būti taikomi.

| (138) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba gali būti laikoma suderinama, jeigu ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, kai ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(138)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą pagalba gali būti laikoma suderinama, jeigu ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, kai ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (139) | FNMF teigimu, pagalba skirta skatinti sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas papildomo sveikatos draudimo sutartis tokiomis sąlygomis, kuriomis prekybos sąlygos netrikdomos prieštaraujant bendram interesui. Tačiau Komisija, nors ir prašė, iš Prancūzijos valdžios institucijų negavo nei skaičiais pagrįstos informacijos, kuria būtų galima pagrįsti 138 konstatuojamojoje dalyje nurodyto suderinamumo kriterijaus taikymą, nei informacijos apie esamų mokesčių priemonių poveikį solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių sudarymui, nei informacijos apie numatomos papildomos naudos ir papildomų sąnaudų ar reikalavimų, susijusių su šio tipo sutarčių valdymu, santykį. Todėl Komisija negali būti tikra, kad numatomas naujas atleidimas nuo mokesčių yra būtinas ir proporcingas siekiant įgyvendinti apibūdintą tikslą. Bet kokiu atveju pažymėtina, kad atleidimas nuo pelno mokesčio nesusijęs su investicijomis ir darbo vietų ar konkrečių projektų kūrimu. Todėl šiuo atleidimu nuo mokesčių sumažinami nuolatiniai mokesčiai ir tai yra pagalba veiklai, kuri pagal nusistovėjusią praktiką negali būti skelbiama suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(139)

FNMF teigimu, pagalba skirta skatinti sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas papildomo sveikatos draudimo sutartis tokiomis sąlygomis, kuriomis prekybos sąlygos netrikdomos prieštaraujant bendram interesui. Tačiau Komisija, nors ir prašė, iš Prancūzijos valdžios institucijų negavo nei skaičiais pagrįstos informacijos, kuria būtų galima pagrįsti 138 konstatuojamojoje dalyje nurodyto suderinamumo kriterijaus taikymą, nei informacijos apie esamų mokesčių priemonių poveikį solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sutarčių sudarymui, nei informacijos apie numatomos papildomos naudos ir papildomų sąnaudų ar reikalavimų, susijusių su šio tipo sutarčių valdymu, santykį. Todėl Komisija negali būti tikra, kad numatomas naujas atleidimas nuo mokesčių yra būtinas ir proporcingas siekiant įgyvendinti apibūdintą tikslą. Bet kokiu atveju pažymėtina, kad atleidimas nuo pelno mokesčio nesusijęs su investicijomis ir darbo vietų ar konkrečių projektų kūrimu. Todėl šiuo atleidimu nuo mokesčių sumažinami nuolatiniai mokesčiai ir tai yra pagalba veiklai, kuri pagal nusistovėjusią praktiką negali būti skelbiama suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

| (140) | Galiausiai Prancūzija nesirėmė jokiu kitu suderinamumo kriterijumi, numatytu SESV 107 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(140)

Galiausiai Prancūzija nesirėmė jokiu kitu suderinamumo kriterijumi, numatytu SESV 107 straipsnio 3 dalyje.

| (141) | CTIP teigimu, kolektyvinėmis sutartimis ir kolektyviniais susitarimais pagrįstomis priemonėmis, tokiomis kaip aptariama priemonė, siekiama ištaisyti socialinio draudimo trūkumus. Komisija pažymi, jog CTIP aiškiai nenurodo, kad teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, o Prancūzija, privalanti įrodyti aptariamos pagalbos suderinamumą su Sutartimi, nesiremia SESV 106 straipsnio 2 dalimi. Šiomis aplinkybėmis Komisija negali aptariamos pagalbos suderinamumo vertinti remdamasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi. Be to, Komisija pažymi šiuos faktus. |
| --- | --- |

(141)

CTIP teigimu, kolektyvinėmis sutartimis ir kolektyviniais susitarimais pagrįstomis priemonėmis, tokiomis kaip aptariama priemonė, siekiama ištaisyti socialinio draudimo trūkumus. Komisija pažymi, jog CTIP aiškiai nenurodo, kad teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, o Prancūzija, privalanti įrodyti aptariamos pagalbos suderinamumą su Sutartimi, nesiremia SESV 106 straipsnio 2 dalimi. Šiomis aplinkybėmis Komisija negali aptariamos pagalbos suderinamumo vertinti remdamasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi. Be to, Komisija pažymi šiuos faktus.

| (142) | SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(142)

SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Sąjungos interesams.

| (143) | Iš Teisingumo Teismo praktikos aiškėja, kad, išskyrus sektorius, kuriuose šį klausimą jau reglamentuoja Europos Sąjunga, valstybėms narėms suteikiami platūs įgaliojimai vertinti paslaugų, kurios gali būti priskiriamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pobūdį. Tačiau net darant prielaidą, kad šiuo atveju teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (to Prancūzija nepagrindė), pažymėtina, kad pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį įmonėms, kurioms pavesta vykdyti su viešąja paslauga susijusius uždavinius, išmokėta kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo sąnaudų, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(143)

Iš Teisingumo Teismo praktikos aiškėja, kad, išskyrus sektorius, kuriuose šį klausimą jau reglamentuoja Europos Sąjunga, valstybėms narėms suteikiami platūs įgaliojimai vertinti paslaugų, kurios gali būti priskiriamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pobūdį. Tačiau net darant prielaidą, kad šiuo atveju teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (to Prancūzija nepagrindė), pažymėtina, kad pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį įmonėms, kurioms pavesta vykdyti su viešąja paslauga susijusius uždavinius, išmokėta kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo sąnaudų, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gaunamą vykdant šiuos įsipareigojimus.

| (144) | Šiuo klausimu užtenka paminėti, kad aptariamoje mokesčių priemonėje nėra mechanizmo, pagal kurį būtų galima išvengti kompensacijos permokos atsižvelgiant į atitinkamų veiklos vykdytojų patiriamas mokesčių sąnaudas. Iš tikrųjų pažymėtina, kad aptariamos pagalbos suma (atleidimas nuo atitinkamų operacijų mokesčių) niekaip nesusijusi su draudimo įstaigų patiriamomis papildomomis sąnaudomis. Ji juo labiau nesusijusi nei su draudėjų mokamomis įmokomis, nei su sutarčių skaičiumi. |
| --- | --- |

(144)

Šiuo klausimu užtenka paminėti, kad aptariamoje mokesčių priemonėje nėra mechanizmo, pagal kurį būtų galima išvengti kompensacijos permokos atsižvelgiant į atitinkamų veiklos vykdytojų patiriamas mokesčių sąnaudas. Iš tikrųjų pažymėtina, kad aptariamos pagalbos suma (atleidimas nuo atitinkamų operacijų mokesčių) niekaip nesusijusi su draudimo įstaigų patiriamomis papildomomis sąnaudomis. Ji juo labiau nesusijusi nei su draudėjų mokamomis įmokomis, nei su sutarčių skaičiumi.

| (145) | Šiomis aplinkybėmis Komisija daro išvadą, kad bet kokiu atveju atitinkamos priemonės negalima skelbti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(145)

Šiomis aplinkybėmis Komisija daro išvadą, kad bet kokiu atveju atitinkamos priemonės negalima skelbti suderinama su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

VIII.2   Mokesčių nuolaidos už įnašus į išlyginamąjį rezervą, susijusį su tam tikromis papildomo draudimo kolektyvinėmis sutartimis

| (146) | Draudimo rinkoje vykdomos operacijos, kurių tikslas – mirties rizikos, fizinių sužalojimų ar su motinyste susijusios rizikos, nedarbingumo ar invalidumo rizikos, nedarbo rizikos prevencija ir šių rizikos rūšių draudimas (51), taikomas papildant teisinę socialinio draudimo sistemą. |
| --- | --- |

(146)

Draudimo rinkoje vykdomos operacijos, kurių tikslas – mirties rizikos, fizinių sužalojimų ar su motinyste susijusios rizikos, nedarbingumo ar invalidumo rizikos, nedarbo rizikos prevencija ir šių rizikos rūšių draudimas (51), taikomas papildant teisinę socialinio draudimo sistemą.

| (147) | Draudžiant galima:






  — | sudaryti geresnes sąlygas gauti sveikatos priežiūros paslaugas, papildomai kompensuojant sveikatos priežiūros išlaidas ligos, motinystės, nelaimingo atsitikimo ir panašiais atvejais, |
| --- | --- | --- |

(147)

Draudžiant galima:

—

sudaryti geresnes sąlygas gauti sveikatos priežiūros paslaugas, papildomai kompensuojant sveikatos priežiūros išlaidas ligos, motinystės, nelaimingo atsitikimo ir panašiais atvejais,

| — | užtikrinti, kad būtų išlaikytas visas darbo užmokestis ar jo dalis netekus darbo, gavus invalidumą ar netekus darbingumo, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų išlaikytas visas darbo užmokestis ar jo dalis netekus darbo, gavus invalidumą ar netekus darbingumo,

| — | užtikrinti, kad draudėjui mirus jo sutuoktiniui (-ei) ir vaikams būtų teikiama finansinė pagalba ir mokamos rentos, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad draudėjui mirus jo sutuoktiniui (-ei) ir vaikams būtų teikiama finansinė pagalba ir mokamos rentos,

| — | numatyti papildomą finansavimą tuo atveju, jei asmuo taptų išlaikomu. |
| --- | --- |

—

numatyti papildomą finansavimą tuo atveju, jei asmuo taptų išlaikomu.

| (148) | Šioje rinkoje veikia trijų kategorijų įstaigos: įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas (draudimo įmonės, savidraudos įmonės ir bankų filialai), savidraudos draugijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, ir draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas. |
| --- | --- |

(148)

Šioje rinkoje veikia trijų kategorijų įstaigos: įmonės, kurioms taikomas Draudimo kodeksas (draudimo įmonės, savidraudos įmonės ir bankų filialai), savidraudos draugijos, kurioms taikomas Savidraudos kodeksas, ir draudimo įstaigos, kurioms taikomas Socialinio draudimo kodeksas.

| (149) | Draustis galima pasirašant kolektyvines sutartis (darbdavio sudarytas kolektyvines sutartis ir šakines ar tarpšakines kolektyvines sutartis) arba individualias sutartis, kreipiantis tiesiogiai į draudimo įmonę ar savidraudos draugiją. |
| --- | --- |

(149)

Draustis galima pasirašant kolektyvines sutartis (darbdavio sudarytas kolektyvines sutartis ir šakines ar tarpšakines kolektyvines sutartis) arba individualias sutartis, kreipiantis tiesiogiai į draudimo įmonę ar savidraudos draugiją.

| (150) | Šiuo metu labai daug darbuotojų apdrausta kolektyvinėmis draudimo sutartimis. Prisijungti prie sutarčių gali būti privaloma arba neprivaloma. |
| --- | --- |

(150)

Šiuo metu labai daug darbuotojų apdrausta kolektyvinėmis draudimo sutartimis. Prisijungti prie sutarčių gali būti privaloma arba neprivaloma.

| (151) | Pagal kolektyvinę draudimo schemą palaikomi trijų rūšių santykiai:






  — | darbdavys įsipareigoja darbuotojams ir pasirašo draudimo sutartį (52), |
| --- | --- | --- |

(151)

Pagal kolektyvinę draudimo schemą palaikomi trijų rūšių santykiai:

—

darbdavys įsipareigoja darbuotojams ir pasirašo draudimo sutartį (52),

| — | draudimo įstaiga draudžia riziką ir už tai jai mokamos įmokos, |
| --- | --- |

—

draudimo įstaiga draudžia riziką ir už tai jai mokamos įmokos,

| — | darbuotojai gauna išmokas. |
| --- | --- |

—

darbuotojai gauna išmokas.

| (152) | Pagal Prancūzijos valdžios institucijų pateiktus 2005 m. skaičius draudimo rinkos metinė apyvarta buvo 20 mlrd. EUR (kolektyvinis ir individualus draudimas). Didžiausią šios rinkos dalį užėmė draudimo įmonės (joms sumokėta 71 % įmokų); draudimo įstaigos ir savidraudos draugijos užėmė atitinkamai 21 % ir 8 % rinkos. Tačiau reikia patikslinti, kad šie skaičiai susiję su visomis šio sektoriaus sutarčių grupėmis: individualiomis sutartimis, neprivalomomis kolektyvinėmis sutartimis ir privalomomis kolektyvinėmis sutartimis. |
| --- | --- |

(152)

Pagal Prancūzijos valdžios institucijų pateiktus 2005 m. skaičius draudimo rinkos metinė apyvarta buvo 20 mlrd. EUR (kolektyvinis ir individualus draudimas). Didžiausią šios rinkos dalį užėmė draudimo įmonės (joms sumokėta 71 % įmokų); draudimo įstaigos ir savidraudos draugijos užėmė atitinkamai 21 % ir 8 % rinkos. Tačiau reikia patikslinti, kad šie skaičiai susiję su visomis šio sektoriaus sutarčių grupėmis: individualiomis sutartimis, neprivalomomis kolektyvinėmis sutartimis ir privalomomis kolektyvinėmis sutartimis.

| (153) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad sutarčių, kuriomis paskiriamos profesionalios draudimo įstaigos (53) ir draudžiama nuo mirties, darbingumo netekimo bei invalidumo rizikos, vertė didesnė negu 4 mlrd. EUR ir šios sutartys apima beveik visas draudimo įstaigų vykdomas draudimo operacijas (4,2 mlrd. EUR) ir dalį draudimo įmonių bei savidraudos draugijų kolektyvinių sutarčių. Tačiau nepateiktas joks tikslus skaičius, kokią dalį paskyrimo sutarčių sudaro draudimo įmonių ir savidraudos draugijų kolektyvinės sutartys. |
| --- | --- |

(153)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad sutarčių, kuriomis paskiriamos profesionalios draudimo įstaigos (53) ir draudžiama nuo mirties, darbingumo netekimo bei invalidumo rizikos, vertė didesnė negu 4 mlrd. EUR ir šios sutartys apima beveik visas draudimo įstaigų vykdomas draudimo operacijas (4,2 mlrd. EUR) ir dalį draudimo įmonių bei savidraudos draugijų kolektyvinių sutarčių. Tačiau nepateiktas joks tikslus skaičius, kokią dalį paskyrimo sutarčių sudaro draudimo įmonių ir savidraudos draugijų kolektyvinės sutartys.

| (154) | Nors Prancūzija savo pranešime sutiko, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, vėliau ji pažymėjo, kad bent dalis priemonės neturi būti laikoma pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dėl paskyrimo sutarčių ypatumų (didelių apribojimų, susijusių su tarifais, rizikos rūšių pasirinkimu ir valdymu) kyla ypač didelė rizika, kad taikant šias sutartis nuostolingumas neatitiks pradinių vertinimų, todėl visiškai pagrįsta taikyti atidėjinių schemą, kuria rizika labai ribojama, ir atitinkamai didesnes mokesčių nuolaidas už įnašus į atidėjinius; taip nauda nesuteikiama. |
| --- | --- |

(154)

Nors Prancūzija savo pranešime sutiko, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, vėliau ji pažymėjo, kad bent dalis priemonės neturi būti laikoma pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes dėl paskyrimo sutarčių ypatumų (didelių apribojimų, susijusių su tarifais, rizikos rūšių pasirinkimu ir valdymu) kyla ypač didelė rizika, kad taikant šias sutartis nuostolingumas neatitiks pradinių vertinimų, todėl visiškai pagrįsta taikyti atidėjinių schemą, kuria rizika labai ribojama, ir atitinkamai didesnes mokesčių nuolaidas už įnašus į atidėjinius; taip nauda nesuteikiama.

| (155) | Taigi Prancūzija mano, kad dalis mokesčių nuolaidų už įnašus, suderintomis ir griežtesnėmis sąlygomis taikomų išplečiant pagal bendrąją teisę įgyvendinamą mokesčių priemonę, nurodytą BMK 39d GB straipsnyje, yra pagrįsta reglamentavimo ir rizikos ribojimo požiūriais ir kad šia dalimi nauda nesuteikiama. |
| --- | --- |

(155)

Taigi Prancūzija mano, kad dalis mokesčių nuolaidų už įnašus, suderintomis ir griežtesnėmis sąlygomis taikomų išplečiant pagal bendrąją teisę įgyvendinamą mokesčių priemonę, nurodytą BMK 39d GB straipsnyje, yra pagrįsta reglamentavimo ir rizikos ribojimo požiūriais ir kad šia dalimi nauda nesuteikiama.

| (156) | Todėl pirmiausia reikėtų nagrinėti, ar priemone suteikiama nauda atitinkamoms draudimo įstaigoms. |
| --- | --- |

(156)

Todėl pirmiausia reikėtų nagrinėti, ar priemone suteikiama nauda atitinkamoms draudimo įstaigoms.

| (157) | Minėto kodekso 39 straipsnio 1 dalies 5 punkte numatoma, kad mokesčių nuolaidos taikomos už „atidėjinius, sudaromus siekiant kompensuoti aiškiai nurodytus nuostolius ar mokesčius, kurie gali būti patirti dėl nelaimingų atsitikimų, jeigu šie nuostoliai ar mokesčiai iš tikrųjų nustatyti finansinių metų apskaitoje.“ Kodekse numatoma, kad tam tikrais atvejais vienodo dydžio mokesčių nuolaida taikoma tam tikrų rūšių operacijoms. Konkrečiai ji taikoma draudimo ir perdraudimo srityje, dėl kurios BMK 39d G–39d GD straipsniuose numatomos konkrečios mokesčių nuolaidų už atidėjinius taisyklės, siekiant atsižvelgti į draudimo sektoriaus, kurio pagrindinė veikla iš tikrųjų yra rizikos rūšių draudimas, ypatumus. Todėl norint nustatyti, ar gali būti suteikiama nauda, reikia patikrinti, ar vykdant operacijas, kurioms taikoma priemonė, iš tikrųjų patiriama papildomų nuostolių arba mokama papildomų mokesčių pagal minėto kodekso 39 straipsnio 1 dalies 5 punktą, kaip nurodyta 39d GD straipsnyje. |
| --- | --- |

(157)

Minėto kodekso 39 straipsnio 1 dalies 5 punkte numatoma, kad mokesčių nuolaidos taikomos už „atidėjinius, sudaromus siekiant kompensuoti aiškiai nurodytus nuostolius ar mokesčius, kurie gali būti patirti dėl nelaimingų atsitikimų, jeigu šie nuostoliai ar mokesčiai iš tikrųjų nustatyti finansinių metų apskaitoje.“ Kodekse numatoma, kad tam tikrais atvejais vienodo dydžio mokesčių nuolaida taikoma tam tikrų rūšių operacijoms. Konkrečiai ji taikoma draudimo ir perdraudimo srityje, dėl kurios BMK 39d G–39d GD straipsniuose numatomos konkrečios mokesčių nuolaidų už atidėjinius taisyklės, siekiant atsižvelgti į draudimo sektoriaus, kurio pagrindinė veikla iš tikrųjų yra rizikos rūšių draudimas, ypatumus. Todėl norint nustatyti, ar gali būti suteikiama nauda, reikia patikrinti, ar vykdant operacijas, kurioms taikoma priemonė, iš tikrųjų patiriama papildomų nuostolių arba mokama papildomų mokesčių pagal minėto kodekso 39 straipsnio 1 dalies 5 punktą, kaip nurodyta 39d GD straipsnyje.

| (158) | Pirmiausia reikėtų pritarti principui, pagal kurį nuostolingumo rizikos pobūdis ir dydis papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sektoriuje gali kisti pagal draudžiamų gyventojų tipus ir draudimo būdus (individualios ir (arba) kolektyvinės sutartys, neprivalomos ir (arba) privalomos sutartys). |
| --- | --- |

(158)

Pirmiausia reikėtų pritarti principui, pagal kurį nuostolingumo rizikos pobūdis ir dydis papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sektoriuje gali kisti pagal draudžiamų gyventojų tipus ir draudimo būdus (individualios ir (arba) kolektyvinės sutartys, neprivalomos ir (arba) privalomos sutartys).

| (159) | Sutartys, sudarytos pagal įmonių susitarimus, įskaitant pagal tokius susitarimus sudarytas paskyrimo sutartis, yra susijusios su nedidele gyventojų dalimi. Dėl šių sutarčių kyla didžiausia rizika (nelaimingo atsitikimo atitinkamoje įmonėje rizika), ir ne visada galima riziką paskirstyti didelei gyventojų grupei. Kolektyvinės šakinės sutartys susijusios su didesne gyventojų grupe, todėl pagal jas rizika a priori paskirstoma geriau. Tačiau pagal šio tipo sutartis patiriamas nuostolingumas labai priklauso nuo krizės laikotarpių, galinčių daryti poveikį visam ekonomikos sektoriui. CTIP teigimu, dėl krizės laikotarpių nuostolingumo svyravimas sektoriaus lygmeniu padidėja. |
| --- | --- |

(159)

Sutartys, sudarytos pagal įmonių susitarimus, įskaitant pagal tokius susitarimus sudarytas paskyrimo sutartis, yra susijusios su nedidele gyventojų dalimi. Dėl šių sutarčių kyla didžiausia rizika (nelaimingo atsitikimo atitinkamoje įmonėje rizika), ir ne visada galima riziką paskirstyti didelei gyventojų grupei. Kolektyvinės šakinės sutartys susijusios su didesne gyventojų grupe, todėl pagal jas rizika a priori paskirstoma geriau. Tačiau pagal šio tipo sutartis patiriamas nuostolingumas labai priklauso nuo krizės laikotarpių, galinčių daryti poveikį visam ekonomikos sektoriui. CTIP teigimu, dėl krizės laikotarpių nuostolingumo svyravimas sektoriaus lygmeniu padidėja.

| (160) | Dėl kolektyvinių paskyrimo sutarčių, sudaromų pagal įmonės susitarimą, Komisija mano, jog nėra pagrindo daryti prielaidos, kad nuostolingumo rizikos pobūdis ir dydis (taigi ir nuostolingumo svyravimas) labai skiriasi, palyginti su atvejais, kai šio tipo sutartys sudaromos profesinėms sąjungoms ir darbdavių organizacijoms nesiderant lygiomis teisėmis (taigi nevykdant paskyrimo procedūros). |
| --- | --- |

(160)

Dėl kolektyvinių paskyrimo sutarčių, sudaromų pagal įmonės susitarimą, Komisija mano, jog nėra pagrindo daryti prielaidos, kad nuostolingumo rizikos pobūdis ir dydis (taigi ir nuostolingumo svyravimas) labai skiriasi, palyginti su atvejais, kai šio tipo sutartys sudaromos profesinėms sąjungoms ir darbdavių organizacijoms nesiderant lygiomis teisėmis (taigi nevykdant paskyrimo procedūros).

| (161) | Be to, kadangi nėra tikslios informacijos apie nelaimingų atsitikimų dažnumą šiame sektoriuje, negalima daryti išvados, kad su šakinėmis paskyrimo sutartimis susijusi rizika (šioms sutartims didesnę įtaką turi susiklosčiusios aplinkybės, bet taip pat būdinga tai, kad geriau pasidalijama rizika) svyruoja labiau negu tokia pati rizika, susijusi su įmonių sutartimis (šioms sutartims būdinga didžiausia rizika ir tai, kad rizika pasidalijama mažiau). |
| --- | --- |

(161)

Be to, kadangi nėra tikslios informacijos apie nelaimingų atsitikimų dažnumą šiame sektoriuje, negalima daryti išvados, kad su šakinėmis paskyrimo sutartimis susijusi rizika (šioms sutartims didesnę įtaką turi susiklosčiusios aplinkybės, bet taip pat būdinga tai, kad geriau pasidalijama rizika) svyruoja labiau negu tokia pati rizika, susijusi su įmonių sutartimis (šioms sutartims būdinga didžiausia rizika ir tai, kad rizika pasidalijama mažiau).

| (162) | Be to, net jeigu dėl Prancūzijos minimų su paskyrimu susijusių apribojimų iš tikrųjų daromas papildomas neigiamas poveikis draudimo įstaigų renkamoms įmokoms, pažymėtina, kad ši aplinkybė gali turėti įtakos pajamoms, o ne išmokoms už nelaimingus atsitikimus. Taigi šio tipo rizika (pajamų praradimas) nenurodyta BMK 39 straipsnio 1 dalies 5 punkte ir jai negali būti taikoma įnašų į atskaitomus atidėjinius priemonė. |
| --- | --- |

(162)

Be to, net jeigu dėl Prancūzijos minimų su paskyrimu susijusių apribojimų iš tikrųjų daromas papildomas neigiamas poveikis draudimo įstaigų renkamoms įmokoms, pažymėtina, kad ši aplinkybė gali turėti įtakos pajamoms, o ne išmokoms už nelaimingus atsitikimus. Taigi šio tipo rizika (pajamų praradimas) nenurodyta BMK 39 straipsnio 1 dalies 5 punkte ir jai negali būti taikoma įnašų į atskaitomus atidėjinius priemonė.

| (163) | Taigi neįrodyta, kad su sutartimis, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, susijusi rizika skiriasi nuo rizikos, susijusios su įmonėse sudarytomis kolektyvinėmis sutartimis, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys. Todėl taikant BMK 39d GD straipsnyje nurodytą papildomą mokesčių nuolaidą iš tikrųjų sumažinamas arba panaikinamas pelno mokestis, kurį atitinkamos įmonės paprastai turėtų mokėti. Šiuo požiūriu taikant papildomą mokesčių nuolaidą suteikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(163)

Taigi neįrodyta, kad su sutartimis, į kurias įtraukta paskyrimo sąlyga, susijusi rizika skiriasi nuo rizikos, susijusios su įmonėse sudarytomis kolektyvinėmis sutartimis, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys. Todėl taikant BMK 39d GD straipsnyje nurodytą papildomą mokesčių nuolaidą iš tikrųjų sumažinamas arba panaikinamas pelno mokestis, kurį atitinkamos įmonės paprastai turėtų mokėti. Šiuo požiūriu taikant papildomą mokesčių nuolaidą suteikiama ekonominė nauda.

| (164) | Dėl Prancūzijos ir CTIP pastabų, kad gali būti vykdomi su viešąja paslauga susiję uždaviniai, Komisija pažymi, kad sprendimo Altmark sąlygos, nustatytos siekiant tam tikrais atvejais visuotinės ekonominės svarbos paslaugų nelaikyti pagalba, šiuo atveju netenkinamos (visų pirma žr. 189 konstatuojamąją dalį – trečioji sprendimo Altmark sąlyga, susijusi su faktiniu kompensacijos permokos nebuvimu). Todėl šiuo atveju suteikiama ekonominė nauda. |
| --- | --- |

(164)

Dėl Prancūzijos ir CTIP pastabų, kad gali būti vykdomi su viešąja paslauga susiję uždaviniai, Komisija pažymi, kad sprendimo Altmark sąlygos, nustatytos siekiant tam tikrais atvejais visuotinės ekonominės svarbos paslaugų nelaikyti pagalba, šiuo atveju netenkinamos (visų pirma žr. 189 konstatuojamąją dalį – trečioji sprendimo Altmark sąlyga, susijusi su faktiniu kompensacijos permokos nebuvimu). Todėl šiuo atveju suteikiama ekonominė nauda.

| (165) | Taikydama priemonę naudą suteikia Prancūzijos valstybė, atsisakanti mokestinių pajamų. Todėl šią naudą ji suteikia iš valstybinių išteklių. |
| --- | --- |

(165)

Taikydama priemonę naudą suteikia Prancūzijos valstybė, atsisakanti mokestinių pajamų. Todėl šią naudą ji suteikia iš valstybinių išteklių.

| (166) | Dėl aptariant pirmąją priemonę jau išdėstytų priežasčių antroji priemonė taip pat yra atrankinio pobūdžio. Atrankinis pobūdis susijęs su tuo, kad, viena vertus, aptariama priemonė taikoma tik konkrečiam ekonomikos sektoriui (draudimo sektoriui), kita vertus, šiame sektoriuje priemonė taikoma tik konkrečiam sutarčių tipui (sektoriaus dalis). Priemonė naudinga tam tikroms draudimo sektoriaus įmonėms, sudarančioms kolektyvines sutartis, kuriomis draudžiama mirties ir fizinių sužalojimų rizika, socialiniams partneriams vykdant paskyrimo procedūrą. Taigi priemonė netaikoma sutartims, kuriomis tokios pat rizikos rūšys draudžiamos nevykdant paskyrimo procedūros. Be to, pažymėtina, kad priemonė netaikoma tokios pat rūšies riziką patiriančioms perdraudimo įmonėms. |
| --- | --- |

(166)

Dėl aptariant pirmąją priemonę jau išdėstytų priežasčių antroji priemonė taip pat yra atrankinio pobūdžio. Atrankinis pobūdis susijęs su tuo, kad, viena vertus, aptariama priemonė taikoma tik konkrečiam ekonomikos sektoriui (draudimo sektoriui), kita vertus, šiame sektoriuje priemonė taikoma tik konkrečiam sutarčių tipui (sektoriaus dalis). Priemonė naudinga tam tikroms draudimo sektoriaus įmonėms, sudarančioms kolektyvines sutartis, kuriomis draudžiama mirties ir fizinių sužalojimų rizika, socialiniams partneriams vykdant paskyrimo procedūrą. Taigi priemonė netaikoma sutartims, kuriomis tokios pat rizikos rūšys draudžiamos nevykdant paskyrimo procedūros. Be to, pažymėtina, kad priemonė netaikoma tokios pat rūšies riziką patiriančioms perdraudimo įmonėms.

| (167) | Tačiau reikėtų patikrinti, ar šis atrankinis pobūdis nėra pateisinamas atsižvelgiant į pagrindinės mokesčių sistemos pobūdį ir nuostatas. Nors atidėjiniams taikomų mokesčių nuolaidų srityje BMK numatoma vienodo dydžio mokesčių nuolaida už įnašus į tam tikrų rūšių atidėjinius, pažymėtina, kad dėl išdėstytų priežasčių (žr. 156–163 konstatuojamąsias dalis) mokesčių nuolaida, viršijanti 39d GB straipsnyje numatytą sumą, nepagrindžiama sistemos nuostatomis, kuriose numatoma sudaryti dėl nelaimingų atsitikimų galinčių atsirasti nuostolių ar mokesčių sumai prilygstančius atidėjinius. |
| --- | --- |

(167)

Tačiau reikėtų patikrinti, ar šis atrankinis pobūdis nėra pateisinamas atsižvelgiant į pagrindinės mokesčių sistemos pobūdį ir nuostatas. Nors atidėjiniams taikomų mokesčių nuolaidų srityje BMK numatoma vienodo dydžio mokesčių nuolaida už įnašus į tam tikrų rūšių atidėjinius, pažymėtina, kad dėl išdėstytų priežasčių (žr. 156–163 konstatuojamąsias dalis) mokesčių nuolaida, viršijanti 39d GB straipsnyje numatytą sumą, nepagrindžiama sistemos nuostatomis, kuriose numatoma sudaryti dėl nelaimingų atsitikimų galinčių atsirasti nuostolių ar mokesčių sumai prilygstančius atidėjinius.

| (168) | Galiausiai be to, jog Europos Sąjungos draudimo sektoriuje vykdoma tarpusavio prekyba, primintina, kad valstybei narei suteikiant pagalbą įmonei šios įmonės veiklos mastai valstybėje gali būti išlaikyti arba išaugti, todėl kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti. Vykdant tarpusavio prekybą Europos Sąjungoje atitinkamų įmonių padėtis sustiprės. Taip pat paminėtina, kad dėl privalomų paskyrimo sutarčių padidėja konkurencijos iškraipymas. Taigi taikant šią priemonę gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis tarpusavio prekybai Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(168)

Galiausiai be to, jog Europos Sąjungos draudimo sektoriuje vykdoma tarpusavio prekyba, primintina, kad valstybei narei suteikiant pagalbą įmonei šios įmonės veiklos mastai valstybėje gali būti išlaikyti arba išaugti, todėl kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės įeiti į šios valstybės narės rinką gali sumažėti. Vykdant tarpusavio prekybą Europos Sąjungoje atitinkamų įmonių padėtis sustiprės. Taip pat paminėtina, kad dėl privalomų paskyrimo sutarčių padidėja konkurencijos iškraipymas. Taigi taikant šią priemonę gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis tarpusavio prekybai Europos Sąjungoje.

| (169) | Todėl reikia daryti išvadą, kad antroji priemonė iš tikrųjų yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes pagal šią priemonę numatomos mokesčių nuolaidos yra didesnės negu BMK 39d GB straipsnyje numatytos nuolaidos. |
| --- | --- |

(169)

Todėl reikia daryti išvadą, kad antroji priemonė iš tikrųjų yra pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, nes pagal šią priemonę numatomos mokesčių nuolaidos yra didesnės negu BMK 39d GB straipsnyje numatytos nuolaidos.

| (170) | Kadangi priemonė yra valstybės pagalba, turi būti išnagrinėtas jos suderinamumas su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba, suderinama pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(170)

Kadangi priemonė yra valstybės pagalba, turi būti išnagrinėtas jos suderinamumas su vidaus rinka. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad aptariama priemonė yra valstybės pagalba, suderinama pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (171) | Visų pirma Komisija mano, kad priemonė yra socialinio pobūdžio (pirmasis kriterijus), nes, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, pagal paskyrimo sąlygą vykdomų operacijų tikslas – skatinti kuo daugiau darbuotojų drausti nuo rizikos, mažai draudžiamos pagal socialinio draudimo sistemą (mirties, darbingumo netekimo, invalidumo rizikos). Socialinį pobūdį įrodo tai, kad didelė rizika paskirstoma įvairaus amžiaus draudėjams ir įvairių grupių darbuotojams, mokama bendra įmoka (nediskriminuojama dėl amžiaus, lyties, sveikatos būklės), taip pat įgyvendinamos socialinio pobūdžio priemonės (suteikiamos nemokamos teisės nedarbo atveju, išlaikomiems vaikams ir pan.). Taip pat reikia manyti, kad sudarydami neprivalomas ir tik individualias sutartis mažas pajamas gaunantys darbuotojai nuspręs nepasirašyti garantijų, kuriomis draudžiama nuo didelės, bet išskirtinės rizikos. |
| --- | --- |

(171)

Visų pirma Komisija mano, kad priemonė yra socialinio pobūdžio (pirmasis kriterijus), nes, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, pagal paskyrimo sąlygą vykdomų operacijų tikslas – skatinti kuo daugiau darbuotojų drausti nuo rizikos, mažai draudžiamos pagal socialinio draudimo sistemą (mirties, darbingumo netekimo, invalidumo rizikos). Socialinį pobūdį įrodo tai, kad didelė rizika paskirstoma įvairaus amžiaus draudėjams ir įvairių grupių darbuotojams, mokama bendra įmoka (nediskriminuojama dėl amžiaus, lyties, sveikatos būklės), taip pat įgyvendinamos socialinio pobūdžio priemonės (suteikiamos nemokamos teisės nedarbo atveju, išlaikomiems vaikams ir pan.). Taip pat reikia manyti, kad sudarydami neprivalomas ir tik individualias sutartis mažas pajamas gaunantys darbuotojai nuspręs nepasirašyti garantijų, kuriomis draudžiama nuo didelės, bet išskirtinės rizikos.

| (172) | Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė nuomonę, kad socialinis priemonės pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į draudimo sutarties pasirašymą (sutartis pasirašoma prieš įvykstant nelaimingiems atsitikimams). Tačiau pažymėtina, kad, kaip nurodo Prancūzija, skirti pagalbą prieš pasitvirtinant rizikai (pagalba skiriama draudžiant aptariamas rizikos rūšis) iš tikrųjų yra vienintelis būdas įgyvendinti siekiamą socialinį tikslą. |
| --- | --- |

(172)

Savo sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė nuomonę, kad socialinis priemonės pobūdis nėra akivaizdus atsižvelgiant į draudimo sutarties pasirašymą (sutartis pasirašoma prieš įvykstant nelaimingiems atsitikimams). Tačiau pažymėtina, kad, kaip nurodo Prancūzija, skirti pagalbą prieš pasitvirtinant rizikai (pagalba skiriama draudžiant aptariamas rizikos rūšis) iš tikrųjų yra vienintelis būdas įgyvendinti siekiamą socialinį tikslą.

| (173) | Tačiau dėl nagrinėjant pirmąją priemonę jau išdėstytų priežasčių Komisija, išnagrinėjusi priemonę, negalėjo įrodyti, kad faktinę pagalbos naudą gauna individualūs vartotojai (antrasis kriterijus). Taikant papildomas mokesčių nuolaidas už įnašus į išlyginamąjį rezervą iš tikrųjų sumažinamas arba panaikinamas pelno mokestis, todėl šios priemonės poveikis yra toks pat kaip ir pagal pirmąją priemonę taikomo atleidimo nuo mokesčių poveikis. |
| --- | --- |

(173)

Tačiau dėl nagrinėjant pirmąją priemonę jau išdėstytų priežasčių Komisija, išnagrinėjusi priemonę, negalėjo įrodyti, kad faktinę pagalbos naudą gauna individualūs vartotojai (antrasis kriterijus). Taikant papildomas mokesčių nuolaidas už įnašus į išlyginamąjį rezervą iš tikrųjų sumažinamas arba panaikinamas pelno mokestis, todėl šios priemonės poveikis yra toks pat kaip ir pagal pirmąją priemonę taikomo atleidimo nuo mokesčių poveikis.

| (174) | Dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateikto argumento, kad draudimo įstaigoms suteikiama nauda gali pasinaudoti ne tik draudėjai ir (arba) darbuotojai, bet ir darbdaviai (mokantys dalį įmokų), Prancūzija ir CTIP mano, kad darbdavio įnašas finansuojant sutartyse numatytas papildomo socialinio draudimo schemas yra dalis darbuotojų darbo užmokesčio ir juo darbuotojams suteikiama nauda. Tačiau, Komisijos nuomone, nors finansuodamas darbuotojams taikomą draudimo schemą darbdavys iš tikrųjų suteikia naudą darbuotojams, neabejotina, kad sumažėjus įmokoms taip pat sumažės darbdavio mokesčiai, taigi jam bus suteikta nauda. |
| --- | --- |

(174)

Dėl sprendime pradėti procedūrą Komisijos pateikto argumento, kad draudimo įstaigoms suteikiama nauda gali pasinaudoti ne tik draudėjai ir (arba) darbuotojai, bet ir darbdaviai (mokantys dalį įmokų), Prancūzija ir CTIP mano, kad darbdavio įnašas finansuojant sutartyse numatytas papildomo socialinio draudimo schemas yra dalis darbuotojų darbo užmokesčio ir juo darbuotojams suteikiama nauda. Tačiau, Komisijos nuomone, nors finansuodamas darbuotojams taikomą draudimo schemą darbdavys iš tikrųjų suteikia naudą darbuotojams, neabejotina, kad sumažėjus įmokoms taip pat sumažės darbdavio mokesčiai, taigi jam bus suteikta nauda.

| (175) | Aptardama galimą gaminių diskriminavimą dėl jų kilmės (trečiasis kriterijus) Komisija patvirtina savo vertinimą, kad su paskyrimo sutartimis susijusią veiklą šiuo metu daugiausia vykdo draudimo įstaigos, todėl sukuriama de facto diskriminacija šių įstaigų naudai. Nors Prancūzija negalėjo pateikti tikslios informacijos apie tai, kokią įvairių rinkos dalyvių sutarčių dalį sudaro paskyrimo sutartys, Komisija pažymi, kad pagal jos turimą informaciją didžiąją dalį paskyrimo sutarčių šiuo metu valdo draudimo įstaigos. |
| --- | --- |

(175)

Aptardama galimą gaminių diskriminavimą dėl jų kilmės (trečiasis kriterijus) Komisija patvirtina savo vertinimą, kad su paskyrimo sutartimis susijusią veiklą šiuo metu daugiausia vykdo draudimo įstaigos, todėl sukuriama de facto diskriminacija šių įstaigų naudai. Nors Prancūzija negalėjo pateikti tikslios informacijos apie tai, kokią įvairių rinkos dalyvių sutarčių dalį sudaro paskyrimo sutartys, Komisija pažymi, kad pagal jos turimą informaciją didžiąją dalį paskyrimo sutarčių šiuo metu valdo draudimo įstaigos.

| (176) | Nors, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, paskirti draudimo įstaigą nusprendžia tik socialiniai partneriai, pažymėtina, kad jokia teisine nuostata socialiniai partneriai neįpareigojami paskiriant įstaigą skelbti konkursą, kuriame galėtų dalyvauti visi rinkos dalyviai. FFSA tvirtina (ir šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijos jai neprieštarauja), kad socialiniai partneriai pirmenybę teikia tam, kad būtų steigiama draudimo įstaiga, kurią paskui jie gali valdyti. |
| --- | --- |

(176)

Nors, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, paskirti draudimo įstaigą nusprendžia tik socialiniai partneriai, pažymėtina, kad jokia teisine nuostata socialiniai partneriai neįpareigojami paskiriant įstaigą skelbti konkursą, kuriame galėtų dalyvauti visi rinkos dalyviai. FFSA tvirtina (ir šiuo klausimu Prancūzijos valdžios institucijos jai neprieštarauja), kad socialiniai partneriai pirmenybę teikia tam, kad būtų steigiama draudimo įstaiga, kurią paskui jie gali valdyti.

| (177) | Nors iš minėto sprendimo Albany aiškėja, kad atsižvelgiant į kolektyvines socialinių partnerių derybas sudarytiems susitarimams, kuriais siekiama socialinių tikslų, SESV 101 straipsnio 1 dalis dėl susitarimų draudimo netaikoma, pažymėtina, jog remiantis šiuo sprendimu visiškai neturi būti suprantama, kaip jau nurodyta, kad vykdant paskyrimo procedūrą draudimo įstaigai suteikta pagalba yra suderinama su SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktu. |
| --- | --- |

(177)

Nors iš minėto sprendimo Albany aiškėja, kad atsižvelgiant į kolektyvines socialinių partnerių derybas sudarytiems susitarimams, kuriais siekiama socialinių tikslų, SESV 101 straipsnio 1 dalis dėl susitarimų draudimo netaikoma, pažymėtina, jog remiantis šiuo sprendimu visiškai neturi būti suprantama, kaip jau nurodyta, kad vykdant paskyrimo procedūrą draudimo įstaigai suteikta pagalba yra suderinama su SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktu.

| (178) | Todėl draudikai, išskyrus draudimo įstaigas, ypač draudimo įmonės, veikiančios kolektyvinio įmonių draudimo rinkoje, gali būti diskriminuojami, nes socialiniai partneriai neįpareigoti skelbti konkurso, kuriuo būtų siekiama sudaryti sąlygas visiems suinteresuotiesiems rinkos dalyviams pateikti pasiūlymą teikti paslaugas, dėl kurių susitarė socialiniai partneriai, ir būti atrinktiems dėl aukštesnės paslaugų kokybės ir (arba) mažesnės jų kainos. Kaip palyginimą reikėtų paminėti, kad tam tikrose Prancūzijos papildomo sveikatos draudimo priemonėse numatomas draudiko (-ų) atrankos mechanizmas rengiant skaidrų konkursą (54). |
| --- | --- |

(178)

Todėl draudikai, išskyrus draudimo įstaigas, ypač draudimo įmonės, veikiančios kolektyvinio įmonių draudimo rinkoje, gali būti diskriminuojami, nes socialiniai partneriai neįpareigoti skelbti konkurso, kuriuo būtų siekiama sudaryti sąlygas visiems suinteresuotiesiems rinkos dalyviams pateikti pasiūlymą teikti paslaugas, dėl kurių susitarė socialiniai partneriai, ir būti atrinktiems dėl aukštesnės paslaugų kokybės ir (arba) mažesnės jų kainos. Kaip palyginimą reikėtų paminėti, kad tam tikrose Prancūzijos papildomo sveikatos draudimo priemonėse numatomas draudiko (-ų) atrankos mechanizmas rengiant skaidrų konkursą (54).

| (179) | Todėl darytina išvada, kad du iš trijų suderinamumo kriterijų nėra įgyvendinti ir kad pagalbos schema, apie kurią pranešė Prancūzija ir kuria skatinama sudaryti paskyrimo sutartis draudimo srityje, nesuderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(179)

Todėl darytina išvada, kad du iš trijų suderinamumo kriterijų nėra įgyvendinti ir kad pagalbos schema, apie kurią pranešė Prancūzija ir kuria skatinama sudaryti paskyrimo sutartis draudimo srityje, nesuderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (180) | Akivaizdu, kad šiuo atveju SESV 107 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose numatyti suderinamumo kriterijai neturi būti taikomi. |
| --- | --- |

(180)

Akivaizdu, kad šiuo atveju SESV 107 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose numatyti suderinamumo kriterijai neturi būti taikomi.

| (181) | Dėl priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą Prancūzija patikslina, jog įrodytas socialinis priemonės tikslas reiškia, kad ateityje bus vykdoma didelė draudimo rinkos plėtra. Ši plėtra bus vykdoma įgyvendinant visuomenės sveikatos, stabilumo užtikrinimo, ekonominės ir socialinės sanglaudos, socialinio dialogo vystymo ir darbuotojų apsaugos tikslus, kurie yra Europos Sąjungos visuotinės svarbos tikslai. Tačiau Komisija mano, kad priemonės būtinumas ir proporcingumas nėra įrodytas. Komisijos nuomone, kurią ji jau išreiškė tirdama naudos suteikimą, niekuo nepateisinama tai, kad priemonė netaikoma kolektyvinėms įmonių sutartims, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys, bet kurios sudarytos nevykdant paskyrimo procedūros. Todėl priemonė neproporcinga, nes į ją neįtrauktos sutartys, sudarytos nevykdant paskyrimo procedūros. Be to, kaip Komisija jau nurodė pirmosios priemonės atveju, pažymėtina, kad taikant priemonę sumažinami nuolatiniai mokesčiai ir tai yra pagalba veiklai, kuri pagal nusistovėjusią praktiką negali būti skelbiama suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(181)

Dėl priemonės suderinamumo pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą Prancūzija patikslina, jog įrodytas socialinis priemonės tikslas reiškia, kad ateityje bus vykdoma didelė draudimo rinkos plėtra. Ši plėtra bus vykdoma įgyvendinant visuomenės sveikatos, stabilumo užtikrinimo, ekonominės ir socialinės sanglaudos, socialinio dialogo vystymo ir darbuotojų apsaugos tikslus, kurie yra Europos Sąjungos visuotinės svarbos tikslai. Tačiau Komisija mano, kad priemonės būtinumas ir proporcingumas nėra įrodytas. Komisijos nuomone, kurią ji jau išreiškė tirdama naudos suteikimą, niekuo nepateisinama tai, kad priemonė netaikoma kolektyvinėms įmonių sutartims, kuriomis draudžiamos tokios pat rizikos rūšys, bet kurios sudarytos nevykdant paskyrimo procedūros. Todėl priemonė neproporcinga, nes į ją neįtrauktos sutartys, sudarytos nevykdant paskyrimo procedūros. Be to, kaip Komisija jau nurodė pirmosios priemonės atveju, pažymėtina, kad taikant priemonę sumažinami nuolatiniai mokesčiai ir tai yra pagalba veiklai, kuri pagal nusistovėjusią praktiką negali būti skelbiama suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį.

| (182) | Galiausiai Prancūzija nesirėmė jokiu kitu suderinamumo kriterijumi, numatytu SESV 107 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(182)

Galiausiai Prancūzija nesirėmė jokiu kitu suderinamumo kriterijumi, numatytu SESV 107 straipsnio 3 dalyje.

| (183) | Prancūzijos ir CTIP teigimu, papildomo draudimo paslaugos, teikiamos pagal paskyrimo procedūrą vykdomo draudimo srityje, gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, ypač tuomet, kai prisijungti prie paslaugų schemos privaloma ir ši schema valdoma lygiateisiškumo pagrindu. CTIP taip pat mini Teisingumo Teismo sprendimą Albany
   (55) nurodydamas, kad taikant sutartyse numatytas privalomas socialinės apsaugos schemas vykdomi visuotinės ekonominės svarbos uždaviniai. |
| --- | --- |

(183)

Prancūzijos ir CTIP teigimu, papildomo draudimo paslaugos, teikiamos pagal paskyrimo procedūrą vykdomo draudimo srityje, gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, ypač tuomet, kai prisijungti prie paslaugų schemos privaloma ir ši schema valdoma lygiateisiškumo pagrindu. CTIP taip pat mini Teisingumo Teismo sprendimą Albany
   (55) nurodydamas, kad taikant sutartyse numatytas privalomas socialinės apsaugos schemas vykdomi visuotinės ekonominės svarbos uždaviniai.

| (184) | Šioje nuostatoje numatoma, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Be to, tarpusavio prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(184)

Šioje nuostatoje numatoma, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyje nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, yra taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių. Be to, tarpusavio prekybos plėtojimui neturi būti daroma tokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams.

| (185) | Kaip jau nurodyta nagrinėjant pirmąją priemonę (56), valstybėms narėms suteikiami platūs įgaliojimai vertinti paslaugų, kurios gali būti priskiriamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pobūdį. |
| --- | --- |

(185)

Kaip jau nurodyta nagrinėjant pirmąją priemonę (56), valstybėms narėms suteikiami platūs įgaliojimai vertinti paslaugų, kurios gali būti priskiriamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pobūdį.

| (186) | Komisija taip pat pažymi, jog minėtame sprendime Albany Teisingumo Teismas daro išvadą, kad suteikta išskirtinė teisė valdyti konkretaus sektoriaus papildomų pensijų schemą gali būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimu, pabrėžiant socialinio papildomų pensijų pobūdžio svarbą. |
| --- | --- |

(186)

Komisija taip pat pažymi, jog minėtame sprendime Albany Teisingumo Teismas daro išvadą, kad suteikta išskirtinė teisė valdyti konkretaus sektoriaus papildomų pensijų schemą gali būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslaugos teikimu, pabrėžiant socialinio papildomų pensijų pobūdžio svarbą.

| (187) | Šiomis aplinkybėmis neatmetama galimybė, kad socialinių partnerių paskirtų draudimo įstaigų teikiamos paslaugos gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, nes socialinių partnerių susitarimas, priimtas vykdant paskyrimo procedūrą, privalomas visoms atitinkamo sektoriaus įmonėms (ar atitinkamai įmonei) ir juo draudžiamos rizikos rūšys, kurios nedraudžiamos ar nepakankamai draudžiamos taikant valstybinio socialinio draudimo sistemą. Tačiau, kaip jau nurodyta nagrinėjant pirmąją priemonę (57), pagal tokį mechanizmą taikant finansines paramos priemones turi būti teikiama tik tokia pagalba, kuri būtina papildomoms draudimo įstaigų sąnaudoms, patiriamoms vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensuoti. |
| --- | --- |

(187)

Šiomis aplinkybėmis neatmetama galimybė, kad socialinių partnerių paskirtų draudimo įstaigų teikiamos paslaugos gali būti laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, nes socialinių partnerių susitarimas, priimtas vykdant paskyrimo procedūrą, privalomas visoms atitinkamo sektoriaus įmonėms (ar atitinkamai įmonei) ir juo draudžiamos rizikos rūšys, kurios nedraudžiamos ar nepakankamai draudžiamos taikant valstybinio socialinio draudimo sistemą. Tačiau, kaip jau nurodyta nagrinėjant pirmąją priemonę (57), pagal tokį mechanizmą taikant finansines paramos priemones turi būti teikiama tik tokia pagalba, kuri būtina papildomoms draudimo įstaigų sąnaudoms, patiriamoms vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensuoti.

| (188) | Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (58) nustatomos sąlygos, kuriomis Komisija tokią kompensaciją laiko suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Visų pirma išmokėta kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo sąnaudų, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šiuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(188)

Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (58) nustatomos sąlygos, kuriomis Komisija tokią kompensaciją laiko suderinama pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Visų pirma išmokėta kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo sąnaudų, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šiuos įsipareigojimus.

| (189) | Tačiau šiuo požiūriu pažymėtina, kad mokesčiai, sutaupyti dėl papildomų mokesčių nuolaidų už įnašus į išlyginamąjį rezervą, šios sąlygos neatitinka. Iš tikrųjų sutaupytos mokesčių sumos niekaip negalima susieti su sąnaudomis, patiriamomis teikiant viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(189)

Tačiau šiuo požiūriu pažymėtina, kad mokesčiai, sutaupyti dėl papildomų mokesčių nuolaidų už įnašus į išlyginamąjį rezervą, šios sąlygos neatitinka. Iš tikrųjų sutaupytos mokesčių sumos niekaip negalima susieti su sąnaudomis, patiriamomis teikiant viešąją paslaugą.

| (190) | Prancūzija savo 2008 m. spalio 31 d. rašte pripažįsta, kad kompensacijos už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą suma (sutaupyti mokesčiai) neatitinka Bendrijos bendrosiose nuostatose pateikiamų sąlygų. Tačiau ji mano, kad šios sąlygos neatitinka atitinkamų operacijų ypatumų. Prancūzijos teigimu, mokesčių nuolaidų priemonė tinkamesnė ir lankstesnė negu subsidijos, mokamos remiantis tiksliu su paslaugos valdymu susijusių papildomų sąnaudų vertinimu. |
| --- | --- |

(190)

Prancūzija savo 2008 m. spalio 31 d. rašte pripažįsta, kad kompensacijos už visuotinės ekonominės svarbos paslaugą suma (sutaupyti mokesčiai) neatitinka Bendrijos bendrosiose nuostatose pateikiamų sąlygų. Tačiau ji mano, kad šios sąlygos neatitinka atitinkamų operacijų ypatumų. Prancūzijos teigimu, mokesčių nuolaidų priemonė tinkamesnė ir lankstesnė negu subsidijos, mokamos remiantis tiksliu su paslaugos valdymu susijusių papildomų sąnaudų vertinimu.

| (191) | Tačiau Komisija mano, kad Bendrijos bendrosiose nuostatose nustatytų kriterijų turi būti griežtai laikomasi, nes taikant juos galima užtikrinti, kad būtų tinkamai teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir kartu tarpusavio prekyba nebūtų plėtojama taip, kad tai prieštarautų Europos Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(191)

Tačiau Komisija mano, kad Bendrijos bendrosiose nuostatose nustatytų kriterijų turi būti griežtai laikomasi, nes taikant juos galima užtikrinti, kad būtų tinkamai teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir kartu tarpusavio prekyba nebūtų plėtojama taip, kad tai prieštarautų Europos Sąjungos interesams.

| (192) | Taigi Komisija mano, kad SESV 106 straipsnio 2 dalies sąlygų, plačiau apibūdinamų Bendrijos bendrosiose nuostatose, nesilaikoma, todėl priemonė pagal šią nuostatą negali būti skelbiama suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(192)

Taigi Komisija mano, kad SESV 106 straipsnio 2 dalies sąlygų, plačiau apibūdinamų Bendrijos bendrosiose nuostatose, nesilaikoma, todėl priemonė pagal šią nuostatą negali būti skelbiama suderinama su vidaus rinka.

IX.   IŠVADOS

| (193) | Komisija pažymi, kad pagalbos schemos, apie kurias pranešė Prancūzija ir kuriomis skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis ir kolektyvines draudimo sutartis, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Be to, ji pažymi, kad, nors atitinkamų pagalbos schemų socialinis tikslas įrodytas, šių schemų įgyvendinimo taisyklės neatitinka visų sąlygų, numatytų SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse, taip pat 106 straipsnio 2 dalyje. Todėl abi pagalbos schemos turi būti laikomos nesuderinamomis su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(193)

Komisija pažymi, kad pagalbos schemos, apie kurias pranešė Prancūzija ir kuriomis skatinama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sutartis ir kolektyvines draudimo sutartis, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Be to, ji pažymi, kad, nors atitinkamų pagalbos schemų socialinis tikslas įrodytas, šių schemų įgyvendinimo taisyklės neatitinka visų sąlygų, numatytų SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse, taip pat 106 straipsnio 2 dalyje. Todėl abi pagalbos schemos turi būti laikomos nesuderinamomis su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos schemos, kurias Prancūzija pagal Bendrojo mokesčių kodekso 207 straipsnio 2 dalį, 1461 straipsnio 1 dalį ir 39d GD straipsnį ketina įgyvendinti skatindama sudaryti solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstas sveikatos draudimo sutartis ir kolektyvines papildomo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos draudimo sutartis, yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba.

Todėl šios pagalbos schemos negali būti įgyvendinamos.

2 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Prancūzija praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abiem atvejais nuostatos iš esmės yra tapačios. Nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius šiame sprendime prireikus suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo taip pat padaryta tam tikrų terminologijos pakeitimų, pavyzdžiui, „Bendrija“ pakeista į „Sąjungą“, „bendroji rinka“ – į „vidaus rinką“.

1

(2)  OL C 38, 2008 2 12, p. 10.

2

(3)  2006 m. gruodžio 31 d. OL Nr. 303, p. 20228, antras dokumentas (šaltinis: http://www.legifrance.gouv.fr).

3

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  OL C 136, 2009 6 16, p. 13, 41 punktas.

5

(6)  Pranešime minimas atleidimas nuo verslo mokesčio. Tačiau šis mokestis pakeistas teritoriniu verslo mokesčiu, kurį sudaro įmonių žemės mokestis ir įmonių pridėtinės vertės mokestis.

6

(7)  Žr. 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimą „Prancūzija. Valstybės pagalba Nr. E 46/2001. Atleidimas nuo sveikatos draudimo sutarčių mokesčio“, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_e2001_0030.html#46.

7

(8)  Žr. 2010 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimą „Prancūzija. Valstybės pagalba Nr. N 401/2010. Atleidimo nuo specialaus solidarumo ir atsakomybės principais pagrįstų sveikatos draudimo sutarčių mokesčio priemonės pakeitimas“.

8

(9)  Su atsakomybės principu pagrįsta sutartimi susijusios nuostatos (neapmokamas viršytas atlygio už tam tikrus veiksmus dydis ir finansuojamos tam tikros su prevencija susijusios paslaugos) įtrauktos 2006 m.

9

(10)  Ši nutarimo projekte nustatyta dalis yra 85 %.

10

(11)  Ši nutarimo projekte nustatyta dalis yra 93 %.

11

(12)  Valstybės skiriama pagalba, pagal kurią mažinamos asmenų, gaunančių mažesnes pajamas negu pagal šeimos padėtį nustatyta žemiausia riba, draudimo įmokos. Pagalbos suma, atsižvelgiant į jos gavėjo amžių, yra 100–500 EUR.

12

(13)  Pagal nutarimo projektą mažiausia dalis yra 3 %.

13

(14)  Pagal nutarimo projektą mažiausia šios amžiaus grupės dalis yra 16 %.

14

(15)  Pagal nutarimo projektą mažiausia šios amžiaus grupės dalis yra 31 %.

15

(16)  Rizikai ir mokesčiams padengti skirtas atidėjinys – tai suma, įrašoma į balanse nurodomus įsipareigojimus, kad būtų padengti mokesčiai, kurių mokėjimo terminas arba suma tiksliai nenustatyti. Sudarant atidėjinius į apskaitą įtraukiami įnašai į atidėjinius (mokesčių apskaita) ir įsipareigojimų įnašai (balanso apskaita). Techniniai išlyginamojo rezervo atidėjiniai – tai rizikai ir mokesčiams padengti skirti atidėjiniai.

16

(17)  OL L 374, 1991 12 31, p. 7.

17

(18)  Žr. Prancūzijos socialinio draudimo kodekso L912-1 straipsnį.

18

(19)  Pagal paskyrimo priemonę paskirtas draudikas negali vienašališkai nuspręsti keisti draudimo tvarką, pavyzdžiui, didinti įmokas. Sprendimą dėl tvarkos keitimo (paslaugų gerinimo), įmokų dydžio koregavimo ir pan.) priima socialiniai partneriai.

19

(20)  Įmokų sumos, iš kurios išskaičiuojami įnašai į teisėtai sudarytus atidėjinius, ir draudimo nuo nelaimingų atsitikimų išmokų sumos, prie kurios pridedamos su atitinkamomis sutartimis susijusios išlaidos, skirtumas.

20

(21)  Kadangi pranešdama apie priemones Prancūzija pripažino, kad šios priemonės priskiriamos valstybės pagalbai, Komisija pateikė tik glaustą šio priskyrimo analizę.

21

(22)  Žr. Teisingumo Teismo sprendimą C-67/96, Albany International BV ir Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, 1999 m. Rink. p. I-5751.

22

Albany International BV

Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(23)  Žr. 22 išnašoje nurodytą Teisingumo Teismo sprendimą C-67/96, Albany International BV ir Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

23

Albany International BV

Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(24)  Pagal Draudimo ir savidraudos draugijų kontrolės institucijos 2006 m. veiklos ataskaitą papildomo sveikatos draudimo rinkoje veikia 263 draudimo įmonės, taip pat 66 draudimo institucijos ir 1 201 savidraudos draugija.

24

(25)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

25

(26)  22 išnašoje nurodytas Teisingumo Teismo sprendimas C-67/96, Albany International BV ir Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

26

Albany International BV

Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(27)  Žr. 22 išnašoje nurodyto sprendimo 71 ir paskesnius punktus.

27

(28)  2006 m. Visuotinio sveikatos draudimo fondo (pranc. Fonds CMU) metinės ataskaitos (http://www.cmu.fr/userdocs/Rapport%202006.pdf) 13 priedas – 100 didžiausių papildomo draudimo įstaigų sąrašas.

28

Fonds CMU

(29)  2009 m. gegužės 13 d. Visuotinio sveikatos draudimo fondo 2008 m. veiklos ataskaita, p. 33.

29

(30)  Tai nėra savidraudos draugija, kuriai taikomas Savidraudos kodeksas, bet savidraudos įmonė, kuriai taikomas Draudimo kodeksas.

30

(31)  Žr. 2009 m. lapkričio 4 d. Prancūzijos konkurencijos tarnybos sprendimą Nr. 09-DCC-61 dėl savidraudos draugijos Prévadiès vykdomos savidraudos draugijų Altéis ir Releya išskirtinės kontrolės, p. 4.

31

Prévadiès

Altéis

Releya

(32)  Šią grupę, be visų kitų, sudaro draudimo įstaigos, savidraudos įmonės, savidraudos draugijos ir savidraudos organizacijos.

32

(33)  Žr. 31 išnašoje nurodytą sprendimą, p. 5.

33

(34)  Finansuotų sveikatos priežiūros išlaidų paskirstymo nuo 1996 m. ir pervedimų, atliktų namų ūkių ir pagal privalomo sveikatos draudimo bei papildomo draudimo schemas, tyrimas, Audito Rūmai, 2008 m. balandžio mėn.

34

(35)  Šia tema žr. 2006 m. rugsėjo 15 d. Oficialųjį konkurencijos, vartojimo ir kovos su sukčiavimu biuletenį Nr. 7a, p. 2 (paskelbtas savidraudos draugijos Mutuelle Préviade-Mutouest valdyboms skirtas 2006 m. rugpjūčio 9 d. ekonomikos, finansų ir pramonės ministro raštas dėl susitarimo papildomo sveikatos draudimo sektoriuje).

35

Mutuelle Préviade-Mutouest

(36)  Žr. 2008 m. birželio 8 d. Senato informacinį pranešimą Nr. 385 apie finansuotų sveikatos draudimo išlaidų paskirstymą nuo 1996 m. ir įmokų pervedimą, atliktą namų ūkių ir pagal privalomo sveikatos draudimo bei papildomo draudimo schemas, p. 11.

36

(37)  2009 m. gegužės 13 d. Visuotinio sveikatos draudimo fondo 2008 m. veiklos ataskaita, p. 33.

37

(38)  Ten pat, p. 13.

38

(39)  Žr. 2006 m. birželio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo Forum 187 ASBL, sujungtos bylos C-182/03 ir C-217/03, 2006 m. Rink. p. I-5479, 86 punktą ir minėtą Teismo praktiką.

39

Forum 187 ASBL

(40)  Teisingumo Teismo sprendimas C-280/00, Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg, 2003 m. Rink. p. I-7747.

40

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

(41)  Šiuo klausimu visų pirma žr. Teisingumo Teismo sprendimo C-310/99, Italija prieš Komisiją, 2002 m. Rink. p. I-2289, 84 punktą.

41

Italija prieš Komisiją

(42)  Dėl SESV 107 straipsnio 2 dalies siauro aiškinimo žr. Teisingumo Teismo sprendimo C-278/00, Graikija prieš Komisiją, 2000 m. Rink. p. I-3997, 81–82 punktus ir Pirmosios instancijos teismo sprendimo T-171/02, Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją, 2005 m. Rink. p. II-2123, 165–166 punktus.

42

Graikija prieš Komisiją

Regione autonoma della Sardegna prieš Komisiją

(43)  Šiuo klausimu žr. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimo N 911/2006 „Prancūzija. Valstybės tarnautojams taikoma papildoma socialinė apsauga“ 34–36 konstatuojamąsias dalis.

43

(44)  Šių kriterijų aprašymą žr. šio sprendimo 20 konstatuojamojoje dalyje.

44

(45)  Pagal šį nutarimo projektą bent 75 % atitinkamo tipo sutarčių turi būti numatyta: 1) visas sutartyje nustatytas garantijas, taikomas draudėjui ir prireikus jo teisių perėmėjams, išlaikyti nemokamas, taikant ne mažesnį tarifą negu socialinio draudimo tarifas, šešis mėnesius nuo tada, kai draudėjas praranda darbą, nustatomas jo invalidumas arba jis miršta; 2) arba įpareigoti įstaigą vienus metus mokėti darbą praradusių draudėjų, ne vyresnių negu 26 metų besimokančių asmenų ir iš dalies ar visiškai išlaikomų asmenų 30 % įmokų.

45

(46)  Žr. 7 išnašoje nurodytą 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimą.

46

(47)  Finansuotų sveikatos priežiūros išlaidų paskirstymo nuo 1996 m. ir įmokų pervedimų, atliktų namų ūkių ir pagal privalomo sveikatos draudimo bei papildomo draudimo schemas, tyrimas, Audito Rūmai, 2008 m. balandžio mėn.

47

(48)  Šia tema žr. Komisijos gaires dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo dėl valstybės pagalbos aviacijos sektoriuje 61 straipsnio taikymo, OL C 350, 1994 12 10, p. 11.

48

(49)  Savidraudos kodekso L112–1 straipsnio antroji pastraipa.

49

(50)  Žr. Pirmosios instancijos teismo sprendimo P&O European Ferries, sujungtos bylos T-116/01 ir T-118/01, 2003 m. Rink. p. II-2957, 163 punktą.

50

P&O European Ferries

(51)  1989 m. gruodžio 31 d. Įstatymo Nr. 89-1009, kuriuo padidinamos nuo tam tikros rizikos rūšių apdraustiems asmenims suteikiamos garantijos, 1 straipsnis.

51

(52)  Kai darbdavys moka įmokas (visas įmokas ar jų dalį), visi suinteresuotieji darbuotojai turi pasirašyti įmonės ar šakinę draudimo sutartį.

52

(53)  2006 m. pabaigoje buvo sudaryta daugiau negu 100 kolektyvinių sutarčių, kuriomis darbuotojai apdrausti nuo mirties, darbingumo netekimo ir invalidumo rizikos ir paskirtos draudimo įstaigos.

53

(54)  Žr. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimo N 911/2006 „Prancūzija. Valstybės tarnautojams taikoma papildoma socialinė apsauga“ 39 konstatuojamąją dalį ir paskesnes konstatuojamąsias dalis.

54

(55)  22 išnašoje minėtas sprendimas C-67/96, Albany International BV ir Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie.

55

Albany International BV ir Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie

(56)  Žr. šio sprendimo 143 konstatuojamąją dalį.

56

(57)  Žr. šio sprendimo 143 konstatuojamąją dalį.

57

(58)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

58

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/36

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. gegužės 27 d.

kuriuo leidžiama teikti rinkai chromo pikolinatą kaip naują maisto sudedamąją dalį pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3586)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(2011/320/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (1), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. balandžio 6 d. bendrovė Cantox Health Sciences International bendrovės Nutrition 21 vardu Airijos kompetentingoms institucijoms pateikė prašymą leisti pateikti rinkai chromo pikolinatą kaip naują maisto sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. balandžio 6 d. bendrovė Cantox Health Sciences International bendrovės Nutrition 21 vardu Airijos kompetentingoms institucijoms pateikė prašymą leisti pateikti rinkai chromo pikolinatą kaip naują maisto sudedamąją dalį.

| (2) | 2009 m. balandžio 24 d. Airijos kompetentinga maisto vertinimo tarnyba pateikė pirminio vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje tarnyba priėjo prie išvados, kad būtina atlikti papildomą vertinimą. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. balandžio 24 d. Airijos kompetentinga maisto vertinimo tarnyba pateikė pirminio vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje tarnyba priėjo prie išvados, kad būtina atlikti papildomą vertinimą.

| (3) | 2009 m. balandžio 30 d. Komisija apie prašymą pranešė visoms valstybėms narėms. 2009 m. rugpjūčio 12 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) paprašyta atlikti vertinimą. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. balandžio 30 d. Komisija apie prašymą pranešė visoms valstybėms narėms. 2009 m. rugpjūčio 12 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) paprašyta atlikti vertinimą.

| (4) | Gavusi Komisijos prašymą EMST 2010 m. lapkričio 10 d. priėmė nuomonę (2) dėl chromo pikolinato, kaip chromo šaltinio, mitybos tikslais dedamo į maisto produktus paprastiems vartotojams ir į specialios paskirties maisto produktus, saugos. Nuomonėje EMST padarė išvadą, kad chromo pikolinatas nekelia susirūpinimo dėl saugos, jei bendras chromo kiekis neviršija 250 μg per dieną, t. y. Pasaulio sveikatos organizacijos nustatytos vertės papildomam chromo suvartojimui, kurios nereikėtų viršyti. |
| --- | --- |

(4)

Gavusi Komisijos prašymą EMST 2010 m. lapkričio 10 d. priėmė nuomonę (2) dėl chromo pikolinato, kaip chromo šaltinio, mitybos tikslais dedamo į maisto produktus paprastiems vartotojams ir į specialios paskirties maisto produktus, saugos. Nuomonėje EMST padarė išvadą, kad chromo pikolinatas nekelia susirūpinimo dėl saugos, jei bendras chromo kiekis neviršija 250 μg per dieną, t. y. Pasaulio sveikatos organizacijos nustatytos vertės papildomam chromo suvartojimui, kurios nereikėtų viršyti.

| (5) | 2009 m. spalio 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 953/2009 dėl medžiagų, kurių konkrečiais mitybos tikslais gali būti dedama į specialios paskirties maisto produktus (3) ir (arba) 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (4) nustatytos konkrečios nuostatos dėl vitaminų, mineralų ir kitų medžiagų naudojimo maiste. Chromo pikolinatą turėtų būti leista naudoti nepažeidžiant šiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. spalio 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 953/2009 dėl medžiagų, kurių konkrečiais mitybos tikslais gali būti dedama į specialios paskirties maisto produktus (3) ir (arba) 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis (4) nustatytos konkrečios nuostatos dėl vitaminų, mineralų ir kitų medžiagų naudojimo maiste. Chromo pikolinatą turėtų būti leista naudoti nepažeidžiant šiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų.

| (6) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Chromo pikolinatą, kaip priede nurodytą chromo šaltinį, galima teikti Sąjungos rinkai kaip naują maisto sudedamąją dalį, naudojamą maisto produktuose, nepažeidžiant konkrečių Reglamento (EB) Nr. 953/2009 ir (arba) Reglamento (EB) Nr. 1925/2006 nuostatų.

2 straipsnis

Šiuo sprendimu leidžiamos naujos maisto sudedamosios dalies pavadinimas, nurodomas ženklinant jos turinčius maisto produktus, yra „chromo pikolinatas“.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nutrition 21, Inc., 4 Manhattanville Road, Purchase, New York 10577, JAV.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1.

1

(2)  EMST leidinys (2010 m.); 8(12): 1883.

2

EMST leidinys

(3)  OL L 269, 2009 10 14, p. 9.

3

(4)  OL L 404, 2006 12 30, p. 26.

4

---

PRIEDAS

CHROMO PIKOLINATO SPECIFIKACIJOS

Aprašymas Chromo pikolinatas yra rausvi birūs milteliai, šiek tiek tirpūs vandenyje esant pH 7. Druska taip pat tirpsta poliniuose organiniuose tirpikliuose.

Cheminis chromo pikolinato pavadinimas yra tris(2piridinkarboksilato-N,O)chromas(III) arba 2-piridinkarboksilio rūgšties chromo(III) druska.

CAS Nr: 14639–25–9

Cheminė formulė: Cr(C6H4NO2)3

Struktūrinė formulė:

Image

| Chromo pikolinato cheminės savybės |
| --- |
| Chromo pikolinatas | daugiau nei 95 % |
| Chromas (III) | 12–13 % |
| Chromas (VI) | neaptikta |
| Vanduo | ne daugiau nei 4 % |

Chromo pikolinato cheminės savybės

Chromo pikolinatas

daugiau nei 95 %

Chromas (III)

12–13 %

Chromas (VI)

neaptikta

Vanduo

ne daugiau nei 4 %

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/38

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2011 m. gegužės 27 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB nustatomi simboliai, kuriais visuomenei nurodoma maudyklų vandens klasifikacija ir maudyklos, kuriose maudytis draudžiama arba nerekomenduojama

(2011/321/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinančią Direktyvą 76/160/EEB (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2006/7/EB 12 straipsnio 1 dalies a punkte numatytas įpareigojimas esamą maudyklų vandens klasifikaciją ir bet kokį draudimą maudytis arba rekomendaciją nesimaudyti visuomenei nurodyti aiškiu ir paprastu ženklu arba simboliu. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2006/7/EB 12 straipsnio 1 dalies a punkte numatytas įpareigojimas esamą maudyklų vandens klasifikaciją ir bet kokį draudimą maudytis arba rekomendaciją nesimaudyti visuomenei nurodyti aiškiu ir paprastu ženklu arba simboliu.

| (2) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/7/EB 16 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(2)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2006/7/EB 16 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Siekiant aktyviai skleisti ir nedelsiant skelbti informaciją apie maudyklų vandens klasifikaciją ir draudimą maudytis arba rekomendaciją nesimaudyti, nurodytus Direktyvos 2006/7/EB 12 straipsnio 1 dalies a punkte, nustatomi šie simboliai:

| 1) | simboliai, kuriais nurodomas draudimas maudytis arba rekomendacija nesimaudyti, nustatomi šio sprendimo priedo 1 dalyje; |
| --- | --- |

1)

simboliai, kuriais nurodomas draudimas maudytis arba rekomendacija nesimaudyti, nustatomi šio sprendimo priedo 1 dalyje;

| 2) | simboliai, kuriais nurodoma maudyklų vandens klasifikacija, nustatomi šio sprendimo priedo 2 dalyje. |
| --- | --- |

2)

simboliai, kuriais nurodoma maudyklų vandens klasifikacija, nustatomi šio sprendimo priedo 2 dalyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 64, 2006 3 4, p. 37.

1

---

PRIEDAS

1   DALIS

Simboliai, kuriais nurodomas draudimas maudytis arba rekomendacija nesimaudyti

Image

Image

2   DALIS

Simboliai, kuriais nurodoma maudyklų vandens klasifikacija

Image

Image

Image

Image

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/41

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. gegužės 27 d.

kuriuo iš dalies keičiami Sprendimo 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse, I ir II priedai

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 3647)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/322/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (1), ypač į jo 9 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 853/2004 nustatytos konkrečios gyvūninių maisto produktų higienos taisyklės maisto verslo subjektams. Šiose taisyklėse nustatyti žalio pieno ir pieno produktų higienos reikalavimai. |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 853/2004 nustatytos konkrečios gyvūninių maisto produktų higienos taisyklės maisto verslo subjektams. Šiose taisyklėse nustatyti žalio pieno ir pieno produktų higienos reikalavimai.

| (2) | Komisijos sprendime 2009/861/EB (2) numatytos tam tikros nuostatos, leidžiančios tame sprendime išvardytoms Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėms nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriaus II ir III poskyriuose nustatytų reikalavimų. Šis sprendimas taikytinas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendime 2009/861/EB (2) numatytos tam tikros nuostatos, leidžiančios tame sprendime išvardytoms Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėms nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriaus II ir III poskyriuose nustatytų reikalavimų. Šis sprendimas taikytinas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.

| (3) | Todėl tam tikros Sprendimo 2009/861/EB priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės, nukrypdamos nuo atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatų, gali perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, jei reikalavimus atitinkantis ir jų neatitinkantis pienas perdirbami atskirose gamybos linijose. Be to, tam tikros šio sprendimo II priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės gali perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną be atskirų gamybos linijų. |
| --- | --- |

(3)

Todėl tam tikros Sprendimo 2009/861/EB priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės, nukrypdamos nuo atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatų, gali perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, jei reikalavimus atitinkantis ir jų neatitinkantis pienas perdirbami atskirose gamybos linijose. Be to, tam tikros šio sprendimo II priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės gali perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną be atskirų gamybos linijų.

| (4) | 2010 m. lapkričio 24 d. Bulgarija nusiuntė Komisijai peržiūrėtą ir atnaujintą tokių pieno perdirbimo įmonių sąrašą. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. lapkričio 24 d. Bulgarija nusiuntė Komisijai peržiūrėtą ir atnaujintą tokių pieno perdirbimo įmonių sąrašą.

| (5) | Naujame sąraše išbraukta Sprendimo 2009/861/EB I priede buvusi įrašyta įmonė Nr. 7 (BG 0812009 „Serdika-90“ AD) ir jai leista tiekti pieno produktus Bendrijos vidaus rinkai, kadangi buvo laikomasi reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriuje. |
| --- | --- |

(5)

Naujame sąraše išbraukta Sprendimo 2009/861/EB I priede buvusi įrašyta įmonė Nr. 7 (BG 0812009 „Serdika-90“ AD) ir jai leista tiekti pieno produktus Bendrijos vidaus rinkai, kadangi buvo laikomasi reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriuje.

| (6) | Be to, įmonės, buvusios įrašytos Sprendimo 2009/861/EB II priede kaip Nr. 14 (BG 1312002 „Milk Grup“ EOOD), Nr. 25 (BG 1612020 ET „Bor-Chvor“), Nr. 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003“ OOD) ir Nr. 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM“), išbrauktos iš sąrašo ir joms leista tiekti pieno produktus Bendrijos vidaus rinkai, kadangi laikomasi reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriuje. |
| --- | --- |

(6)

Be to, įmonės, buvusios įrašytos Sprendimo 2009/861/EB II priede kaip Nr. 14 (BG 1312002 „Milk Grup“ EOOD), Nr. 25 (BG 1612020 ET „Bor-Chvor“), Nr. 70 (BG 2412041 „Mlechen svyat 2003“ OOD) ir Nr. 92 (2212023 „EL BI BULGARIKUM“), išbrauktos iš sąrašo ir joms leista tiekti pieno produktus Bendrijos vidaus rinkai, kadangi laikomasi reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriuje.

| (7) | Todėl Sprendimą 2009/861/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Sprendimą 2009/861/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (8) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2009/861/EB I ir II priedai pakeičiami šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. kovo 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 27 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

1

(2)  OL L 314, 2009 12 1, p. 83.

2

---

PRIEDAS

Sprendimo 2009/861/EB I ir II priedai pakeičiami taip:

I PRIEDAS

Pieno įmonių, kurioms leista perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, kaip nurodyta 2 straipsnyje, sąrašas

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0412010 | „Bi Si Si Handel“ OOD | gr. Elena
  ul. „Treti mart“ 19 |
| 2 | BG 0512025 | „El Bi Bulgarikum“ EAD | gr. Vidin
  YUPZ |
| 3 | BG 0612027 | „Mlechen ray – 2“ EOOD | gr. Vratsa
  kv. „Bistrets“ |
| 4 | BG 0612043 | ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov“ | gr. Vratsa
  Mestnost „Parshevitsa“ |
| 5 | BG 2012020 | „Yotovi“ OOD | gr. Sliven
  kv. „Rechitsa“ |
| 6 | BG 2512020 | „Mizia-Milk“ OOD | gr. Targovishte Industrialna zona |
| 7 | BG 2112001 | „Rodopeya – Belev“ EOOD | gr. Smolyan,
  Ul. „Trakya“ 20 |
| 8 | BG 1212001 | „S i S – 7“ EOOD | gr. Montana
  „Vrachansko shose“ 1 |
| 9 | BG 2812003 | „Balgarski yogurt“ OOD | s. Veselinovo,
  obl. Yambolska |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas

1

BG 0412010

„Bi Si Si Handel“ OOD

gr. Elena

ul. „Treti mart“ 19

2

BG 0512025

„El Bi Bulgarikum“ EAD

gr. Vidin

YUPZ

3

BG 0612027

„Mlechen ray – 2“ EOOD

gr. Vratsa

kv. „Bistrets“

4

BG 0612043

ET „Zorov- 91 -Dimitar Zorov“

gr. Vratsa

Mestnost „Parshevitsa“

5

BG 2012020

„Yotovi“ OOD

gr. Sliven

kv. „Rechitsa“

6

BG 2512020

„Mizia-Milk“ OOD

gr. Targovishte Industrialna zona

7

BG 2112001

„Rodopeya – Belev“ EOOD

gr. Smolyan,

Ul. „Trakya“ 20

8

BG 1212001

„S i S – 7“ EOOD

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

9

BG 2812003

„Balgarski yogurt“ OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II PRIEDAS

Pieno įmonių, kurioms leista perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną, kaip nurodyta 3 straipsnyje, sąrašas

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | „Stelimeks“ EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | „Anmar“ OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD „Persenski“ | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET „Georgi Gushterov DR“ | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | „Evro miyt end milk“ EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112004 | „Matev-Mlekoprodukt“ OOD | s. Goran |
| 7 | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov“ | s. Vrabevo |
| 8 | 1312023 | „Inter-D“ OOD | s. Kozarsko |
| 9 | 1612049 | „Alpina –Milk“ EOOD | s. Zhelyazno |
| 10 | 1612064 | OOD „Ikay“ | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 11 | 2112008 | MK „Rodopa milk“ | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 12 | 2412039 | „Penchev“ EOOD | gr. Chirpan
  ul. „Septemvriytsi“ 58 |
| 13 | 2512021 | „Keya-Komers-03“ EOOD | s. Svetlen |
| 14 | 0112014 | ET „Veles-Kostadin Velev“ | gr. Razlog
  ul. „Golak“ 14 |
| 15 | 2312041 | „Danim-D.Stoyanov“ EOOD | gr. Elin Pelin
  m-st Mansarovo |
| 16 | 2712010 | „Kamadzhiev-milk“ EOOD | s. Kriva reka
  obsht. N.Kozlevo |
| 17 | BG 1212029 | SD „Voynov i sie“ | gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov“ 8 |
| 18 | 0712001 | „Ben Invest“ OOD | s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo |
| 19 | 1512012 | ET „Ahmed Tatarla“ | s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol |
| 20 | 2212027 | „Ekobalkan“ OOD | gr. Sofia
  bul „Evropa“ 138 |
| 21 | 2312030 | ET „Favorit- D.Grigorov“ | s. Aldomirovtsi |
| 22 | 2312031 | ET „Belite kamani“ | s. Dragotintsi |
| 23 | BG 1512033 | ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev“ | s. Milkovitsa
  obsht. Gulyantsi |
| 24 | BG 1512029 | „Lavena“ OOD | s. Dolni Dębnik obl. Pleven |
| 25 | BG 1612028 | ET „Slavka Todorova“ | s. Trud
  obsht. Maritsa |
| 26 | BG 1612051 | ET „Radev-Radko Radev“ | s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv |
| 27 | BG 1612066 | „Lakti ko“ OOD | s. Bogdanitza |
| 28 | BG 2112029 | ET „Karamfil Kasakliev“ | gr. Dospat |
| 29 | BG 0912004 | „Rodopchanka“ OOD | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 30 | 0112003 | ET „Vekir“ | s. Godlevo |
| 31 | 0112013 | ET „Ivan Kondev“ | gr. Razlog
  Stopanski dvor |
| 32 | 0212037 | „Megakomers“ OOD | s. Lyulyakovo
  obsht. Ruen |
| 33 | 0512003 | SD „LAF-Velizarov i sie“ | s. Dabravka
  obsht. Belogradchik |
| 34 | 0612035 | OOD „Nivego“ | s. Chiren |
| 35 | 0612041 | ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova“ | gr. Vratsa
  ul. „Ilinden“ 3 |
| 36 | 0612042 | ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova“ | gr. Krivodol
  ul. „Vasil Levski“ |
| 37 | 1012008 | „Kentavar“ OOD | s. Konyavo
  obsht. Kyustendil |
| 38 | 1212022 | „Milkkomm“
  EOOD | gr. Lom ul. „Al.Stamboliyski“ 149 |
| 39 | 1212031 | „ADL“ OOD | s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi |
| 40 | 1512006 | „Mandra“ OOD | s. Obnova
  obsht. Levski |
| 41 | 1512008 | ET „Petar Tonovski-Viola“ | gr. Koynare
  ul. „Hr.Botev“ 14 |
| 42 | 1512010 | ET „Militsa Lazarova-90“ | gr. Slavyanovo,
  ul. „Asen Zlatarev“ 2 |
| 43 | 1612024 | SD „Kostovi – EMK“ | gr. Saedinenie
  ul. „L.Karavelov“ 5 |
| 44 | 1612043 | ET „Dimitar Bikov“ | s. Karnare
  obsht. „Sopot“ |
| 45 | 1712046 | ET „Stem-Tezdzhan Ali“ | gr. Razgrad
  ul. „Knyaz Boris“23 |
| 46 | 2012012 | ET „Olimp-P.Gurtsov“ | gr. Sliven
  m-t „Matsulka“ |
| 47 | 2112003 | „Milk- inzhenering“ OOD | gr.Smolyan
  ul. „Chervena skala“ 21 |
| 48 | 2112027 | „Keri“ OOD | s. Borino,
  obsht. Borino |
| 49 | 2312023 | „Mogila“ OOD | gr. Godech,
  ul. „Ruse“ 4 |
| 50 | 2512018 | „Biomak“ EOOD | gr. Omurtag
  ul. „Rodopi“ 2 |
| 51 | 2712013 | „Ekselans“ OOD | s. Osmar,
  obsht. V. Preslav |
| 52 | 2812018 | ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov“ | s. General Inzovo, obl. Yambolska |
| 53 | 2812010 | ET „Mladost-2-Yanko Yanev“ | gr. Yambol,
  ul. „Yambolen“ 13 |
| 54 | BG 1012020 | ET „Petar Mitov-Universal“ | s. Gorna Grashtitsa
  obsht. Kyustendil |
| 55 | BG 1112016 | Mandra „IPZHZ“ | gr. Troyan
  ul. „V.Levski“ 281 |
| 56 | BG 1712042 | ET „Madar“ | s. Terter |
| 57 | BG 2612042 | „Bulmilk“ OOD | s. Konush
  obl. Haskovska |
| 58 | BG 0912011 | ET „Alada-Mohamed Banashak“ | s. Byal izvor
  obsht. Ardino |
| 59 | 1112026 | „ABLAMILK“ EOOD | gr. Lukovit,
  ul. „Yordan Yovkov“ 13 |
| 60 | 1312005 | „Ravnogor“ OOD | s. Ravnogor |
| 61 | 1712010 | „Bulagrotreyd-chastna kompaniya“ EOOD | s. Yuper
  Industrialen kvartal |
| 62 | 1712013 | ET „Deniz“ | s. Ezerche |
| 63 | 2012011 | ET „Ivan Gardev 52“ | gr. Kermen
  ul. „Hadzhi Dimitar“ 2 |
| 64 | 2012024 | ET „Denyo Kalchev 53“ | gr. Sliven
  ul. „Samuilovsko shose“ 17 |
| 65 | 2112015 | OOD „Rozhen Milk“ | s. Davidkovo, obsht. Banite |
| 66 | 2112026 | ET „Vladimir Karamitev“ | s. Varbina
  obsht. Madan |
| 67 | 2312007 | ET „Agropromilk“ | gr. Ihtiman, ul. „P.Slaveikov“ 19 |
| 68 | 2612038 | „Bul Milk“ EOOD | gr. Haskovo
  Sev. industr. zona |
| 69 | 2612049 | ET „Todorovi-53“ | gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria“ 65 |
| 70 | BG 1812008 | „Vesi“ OOD | s. Novo selo |
| 71 | BG 2512003 | „Si Vi Es“ OOD | gr. Omurtag
  Promishlena zona |
| 72 | BG 2612034 | ET „Eliksir-Petko Petev“ | s. Gorski izvor |
| 73 | BG 1812003 | „Sirma Prista“ AD | gr. Ruse
  bul. „3-ti mart“ 51 |
| 74 | BG 2512001 | „Mladost -2002“ OOD | gr. Targovishte
  bul. „29-ti yanuari“ 7 |
| 75 | 0312002 | ET „Mario“ | gr. Suvorovo |
| 76 | 0712015 | „Rosta“ EOOD | s. M. Varshets |
| 77 | 0812030 | „FAMA“ AD | gr. Dobrich
  bul. „Dobrudzha“ 2 |
| 78 | 0912003 | „Koveg-mlechni produkti“ OOD | gr. Kardzhali
  Promishlena zona |
| 79 | 1412015 | ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000“ | s. Stefanovo
  obsht. Radomir |
| 80 | 1712017 | „Diva 02“ OOD | gr. Isperih
  ul. „An.Kanchev“ |
| 81 | 1712019 | ET „Ivaylo-Milena Stancheva“ | gr. Isperih
  Parvi stopanski dvor |
| 82 | 1712037 | ET „Ali Isliamov“ | s. Yasenovets |
| 83 | 1712043 | „Maxima milk“ OOD | s. Samuil |
| 84 | 1812005 | „DAV - Viktor Simonov“ EOOD | gr. Vetovo
  ul. „Han Kubrat“ 52 |
| 85 | 2012010 | „Saray“ OOD | s. Mokren |
| 86 | 2012032 | „Kiveks“ OOD | s.Kovachite |
| 87 | 2012036 | „Minchevi“ OOD | s. Korten |
| 88 | 2212009 | „Serdika -94“ OOD | gr. Sofia
  kv. Zheleznitza |
| 89 | 2312028 | ET „Sisi Lyubomir Semkov“ | s. Anton |
| 90 | 2312033 | „Balkan spetsial“ OOD | s. Gorna Malina |
| 91 | 2312039 | EOOD „Laktoni“ | s. Ravno pole, obl. Sofiyska |
| 92 | 2412040 | „Inikom“ OOD | gr. Galabovo
  ul. „G.S.Rakovski“ 11 |
| 93 | 2512011 | ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova“ | s. Krepcha
  obsht. Opaka |
| 94 | 2612015 | ET „Detelina 39“ | s. Brod |
| 95 | 2812002 | „Arachievi“ OOD | s. Kirilovo,
  obl. Yambolska’ |
| 96 | BG 1612021 | ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov“ | s. Briagovo
  obsht. Gulyantsi |
| 97 | BG 2012019 | „Hemus-Milk komers“ OOD | gr. Sliven
  Promishlena zona Zapad |
| 98 | 2012008 | „Raftis“ EOOD | s. Byala |
| 99 | 2112023 | ET „Iliyan Isakov“ | s. Trigrad
  obsht. Devin |
| 100 | 2312020 | „MAH 2003“ EOOD | gr. Etropole
  bul. „Al. Stamboliyski“ 21 |
| 101 | 2712005 | „Nadezhda“ OOD | s. Kliment |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas

1

BG 2412037

„Stelimeks“ EOOD

s. Asen

2

0912015

„Anmar“ OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD „Persenski“

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET „Georgi Gushterov DR“

s. Yahinovo

5

1012018

„Evro miyt end milk“ EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112004

„Matev-Mlekoprodukt“ OOD

s. Goran

7

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov“

s. Vrabevo

8

1312023

„Inter-D“ OOD

s. Kozarsko

9

1612049

„Alpina –Milk“ EOOD

s. Zhelyazno

10

1612064

OOD „Ikay“

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

11

2112008

MK „Rodopa milk“

s. Smilyan

obsht. Smolyan

12

2412039

„Penchev“ EOOD

gr. Chirpan

ul. „Septemvriytsi“ 58

13

2512021

„Keya-Komers-03“ EOOD

s. Svetlen

14

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev“

gr. Razlog

ul. „Golak“ 14

15

2312041

„Danim-D.Stoyanov“ EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

16

2712010

„Kamadzhiev-milk“ EOOD

s. Kriva reka

obsht. N.Kozlevo

17

BG 1212029

SD „Voynov i sie“

gr. Montana ul. „N.Yo.Vaptsarov“ 8

18

0712001

„Ben Invest“ OOD

s. Kostenkovtsi obsht. Gabrovo

19

1512012

ET „Ahmed Tatarla“

s. Dragash voyvoda, obsht. Nikopol

20

2212027

„Ekobalkan“ OOD

gr. Sofia

bul „Evropa“ 138

21

2312030

ET „Favorit- D.Grigorov“

s. Aldomirovtsi

22

2312031

ET „Belite kamani“

s. Dragotintsi

23

BG 1512033

ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev“

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

24

BG 1512029

„Lavena“ OOD

s. Dolni Dębnik obl. Pleven

25

BG 1612028

ET „Slavka Todorova“

s. Trud

obsht. Maritsa

26

BG 1612051

ET „Radev-Radko Radev“

s. Kurtovo Konare obl. Plovdiv

27

BG 1612066

„Lakti ko“ OOD

s. Bogdanitza

28

BG 2112029

ET „Karamfil Kasakliev“

gr. Dospat

29

BG 0912004

„Rodopchanka“ OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

30

0112003

ET „Vekir“

s. Godlevo

31

0112013

ET „Ivan Kondev“

gr. Razlog

Stopanski dvor

32

0212037

„Megakomers“ OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

33

0512003

SD „LAF-Velizarov i sie“

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

34

0612035

OOD „Nivego“

s. Chiren

35

0612041

ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova“

gr. Vratsa

ul. „Ilinden“ 3

36

0612042

ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova“

gr. Krivodol

ul. „Vasil Levski“

37

1012008

„Kentavar“ OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

38

1212022

„Milkkomm“

EOOD

gr. Lom ul. „Al.Stamboliyski“ 149

39

1212031

„ADL“ OOD

s. Vladimirovo obsht. Boychinovtsi

40

1512006

„Mandra“ OOD

s. Obnova

obsht. Levski

41

1512008

ET „Petar Tonovski-Viola“

gr. Koynare

ul. „Hr.Botev“ 14

42

1512010

ET „Militsa Lazarova-90“

gr. Slavyanovo,

ul. „Asen Zlatarev“ 2

43

1612024

SD „Kostovi – EMK“

gr. Saedinenie

ul. „L.Karavelov“ 5

44

1612043

ET „Dimitar Bikov“

s. Karnare

obsht. „Sopot“

45

1712046

ET „Stem-Tezdzhan Ali“

gr. Razgrad

ul. „Knyaz Boris“23

46

2012012

ET „Olimp-P.Gurtsov“

gr. Sliven

m-t „Matsulka“

47

2112003

„Milk- inzhenering“ OOD

gr.Smolyan

ul. „Chervena skala“ 21

48

2112027

„Keri“ OOD

s. Borino,

obsht. Borino

49

2312023

„Mogila“ OOD

gr. Godech,

ul. „Ruse“ 4

50

2512018

„Biomak“ EOOD

gr. Omurtag

ul. „Rodopi“ 2

51

2712013

„Ekselans“ OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

52

2812018

ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov“

s. General Inzovo, obl. Yambolska

53

2812010

ET „Mladost-2-Yanko Yanev“

gr. Yambol,

ul. „Yambolen“ 13

54

BG 1012020

ET „Petar Mitov-Universal“

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

55

BG 1112016

Mandra „IPZHZ“

gr. Troyan

ul. „V.Levski“ 281

56

BG 1712042

ET „Madar“

s. Terter

57

BG 2612042

„Bulmilk“ OOD

s. Konush

obl. Haskovska

58

BG 0912011

ET „Alada-Mohamed Banashak“

s. Byal izvor

obsht. Ardino

59

1112026

„ABLAMILK“ EOOD

gr. Lukovit,

ul. „Yordan Yovkov“ 13

60

1312005

„Ravnogor“ OOD

s. Ravnogor

61

1712010

„Bulagrotreyd-chastna kompaniya“ EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

62

1712013

ET „Deniz“

s. Ezerche

63

2012011

ET „Ivan Gardev 52“

gr. Kermen

ul. „Hadzhi Dimitar“ 2

64

2012024

ET „Denyo Kalchev 53“

gr. Sliven

ul. „Samuilovsko shose“ 17

65

2112015

OOD „Rozhen Milk“

s. Davidkovo, obsht. Banite

66

2112026

ET „Vladimir Karamitev“

s. Varbina

obsht. Madan

67

2312007

ET „Agropromilk“

gr. Ihtiman, ul. „P.Slaveikov“ 19

68

2612038

„Bul Milk“ EOOD

gr. Haskovo

Sev. industr. zona

69

2612049

ET „Todorovi-53“

gr. Topolovgrad ul. „Bulgaria“ 65

70

BG 1812008

„Vesi“ OOD

s. Novo selo

71

BG 2512003

„Si Vi Es“ OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

72

BG 2612034

ET „Eliksir-Petko Petev“

s. Gorski izvor

73

BG 1812003

„Sirma Prista“ AD

gr. Ruse

bul. „3-ti mart“ 51

74

BG 2512001

„Mladost -2002“ OOD

gr. Targovishte

bul. „29-ti yanuari“ 7

75

0312002

ET „Mario“

gr. Suvorovo

76

0712015

„Rosta“ EOOD

s. M. Varshets

77

0812030

„FAMA“ AD

gr. Dobrich

bul. „Dobrudzha“ 2

78

0912003

„Koveg-mlechni produkti“ OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

79

1412015

ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000“

s. Stefanovo

obsht. Radomir

80

1712017

„Diva 02“ OOD

gr. Isperih

ul. „An.Kanchev“

81

1712019

ET „Ivaylo-Milena Stancheva“

gr. Isperih

Parvi stopanski dvor

82

1712037

ET „Ali Isliamov“

s. Yasenovets

83

1712043

„Maxima milk“ OOD

s. Samuil

84

1812005

„DAV - Viktor Simonov“ EOOD

gr. Vetovo

ul. „Han Kubrat“ 52

85

2012010

„Saray“ OOD

s. Mokren

86

2012032

„Kiveks“ OOD

s.Kovachite

87

2012036

„Minchevi“ OOD

s. Korten

88

2212009

„Serdika -94“ OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

89

2312028

ET „Sisi Lyubomir Semkov“

s. Anton

90

2312033

„Balkan spetsial“ OOD

s. Gorna Malina

91

2312039

EOOD „Laktoni“

s. Ravno pole, obl. Sofiyska

92

2412040

„Inikom“ OOD

gr. Galabovo

ul. „G.S.Rakovski“ 11

93

2512011

ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova“

s. Krepcha

obsht. Opaka

94

2612015

ET „Detelina 39“

s. Brod

95

2812002

„Arachievi“ OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

96

BG 1612021

ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov“

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

97

BG 2012019

„Hemus-Milk komers“ OOD

gr. Sliven

Promishlena zona Zapad

98

2012008

„Raftis“ EOOD

s. Byala

99

2112023

ET „Iliyan Isakov“

s. Trigrad

obsht. Devin

100

2312020

„MAH 2003“ EOOD

gr. Etropole

bul. „Al. Stamboliyski“ 21

101

2712005

„Nadezhda“ OOD

s. Kliment

---

Klaidų ištaisymas

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/48

---

2011 m. kovo 16 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 258/2011, kuriuo importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminėms plytelėms nustatomas laikinasis antidempingo muitas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 70, 2011 m. kovo 17 d.
  )

23 puslapis, 164 konstatuojamoji dalis, pirmas sakinys:

yra:

„Jeigu nustačius susijusias priemones [priklausomai nuo atvejo, galima įrašyti procentinį dydį] labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.“;

turi būti:

„Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.“

26 puslapis, I priedas, priedo antraštinė dalis:

yra:

„Neatrinkti bendradarbiaujantys Kinijos gamintojai, kuriems netaikomas individualus režimas“;

turi būti:

„Neatrinkti bendradarbiaujantys Kinijos gamintojai arba bendradarbiaujantys Kinijos gamintojai, kuriems netaikomas individualus režimas“.

27 puslapis, I priedas, 33 numeriu pažymėtos bendrovės pavadinimas:

yra:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Group Co. Ltd.“;

turi būti:

„Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd.“

27 puslapis, I priedas, 59 eilės numeriu pažymėtos bendrovės pavadinimas:

yra:

„Guangdong Ouyai Ceramic Factory Co. Ltd.“;

turi būti:

„Guangdong Ouya Ceramic Co. Ltd.“

28 puslapis, I priedas, 82 eilės numeriu pažymėtos bendrovės pavadinimas:

yra:

„Louis Valentino Ceramic Co. Ltd.“;

turi būti:

„Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd.“

29 puslapis, I priedas, 109 eilės numeriu pažymėtos bendrovės pavadinimas:

yra:

„ZhaoQing Zhongcheng Ceramics Co. Ltd.“;

turi būti:

„Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd.“

---

| 31.5.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 143/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 143/49

---

2011 m. sausio 18 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 57/2011, kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 24, 2011 m. sausio 27 d.
  )

| 1. | 30 puslapis, IA priedas, Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp., Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (LEZ/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

1.

30 puslapis, IA priedas, Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp., Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (LEZ/561214), Zonos įrašas:

yra

„(LEZ/561214)“,

turi būti:

„(LEZ/56–14)“.

| 2. | 32 puslapis, IA priedas, Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (ANF/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

2.

32 puslapis, IA priedas, Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (ANF/561214), Zonos įrašas:

Lophiidae

yra:

„(ANF/561214)“,

turi būti:

„(ANF/56–14)“.

| 3. | 36 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (WHG/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

3.

36 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (WHG/561214), Zonos įrašas:

Merlangius merlangus

yra:

„WHG/561214)“,

turi būti:

„(WHG/56–14)“.

| 4. | 40 puslapis, IA priedas, Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou, Zona: II ir IV zonų Norvegijos vandenys (WHB/4AB-N.), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

4.

40 puslapis, IA priedas, Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou, Zona: II ir IV zonų Norvegijos vandenys (WHB/4AB-N.), Zonos įrašas:

Micromesistius poutassou

yra:

„(WHB/4AB-N.)“,

turi būti:

„WHB/24-N.)“.

| 5. | 43 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (LIN/3A/BCD), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

5.

43 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (LIN/3A/BCD), Zonos įrašas:

Molva molva

yra:

„22–32 pakvadračių ES vandenys“,

turi būti:

„IIIbcd zonos ES vandenys“.

| 6. | 43 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (LIN/3A/BCD), 1 išnaša: |
| --- | --- |

6.

43 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (LIN/3A/BCD), 1 išnaša:

Molva molva

yra:

| „(1) | Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse ir 22–32 pakvadračiuose.“, |
| --- | --- |

„(1)

Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse ir 22–32 pakvadračiuose.“,

turi būti:

| „(1) | Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa ir IIIbcd zonų ES vandenyse“. |
| --- | --- |

„(1)

Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa ir IIIbcd zonų ES vandenyse“.

| 7. | 44 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IV zonos ES vandenys (LIN/04.), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

7.

44 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastoji molva Molva molva, Zona: IV zonos ES vandenys (LIN/04.), Zonos įrašas:

Molva molva

yra:

„(LIN/04.)“,

turi būti:

„(LIN/04–C.)“.

| 8. | 49 puslapis, IA priedas, Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (PLE/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

8.

49 puslapis, IA priedas, Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (PLE/561214), Zonos įrašas:

Pleuronectes platessa

yra:

„(PLE/561214)“,

turi būti:

„(PLE/56–14)“.

| 9. | 51 puslapis, IA priedas, Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (POL/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

9.

51 puslapis, IA priedas, Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (POL/561214), Zonos įrašas:

Pollachius pollachius

yra:

„(POL/561214)“,

turi būti:

„(POL/56–14)“.

| 10. | 52 puslapis, IA priedas, Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens, Zona: VI zona, Vb, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (POK/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

10.

52 puslapis, IA priedas, Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens, Zona: VI zona, Vb, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (POK/561214), Zonos įrašas:

Pollachius virens

yra:

„(POK/561214)“,

turi būti:

„(POK/56–14)“.

| 11. | 54 puslapis, IA priedas, Rūšis: Rombinės rajos Rajidae, Zona: IIIa zonos ES vandenys (SRX/03-C.), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

11.

54 puslapis, IA priedas, Rūšis: Rombinės rajos Rajidae, Zona: IIIa zonos ES vandenys (SRX/03-C.), Zonos įrašas:

Rajidae

yra:

„(SRX/03-C.)“,

turi būti:

„(SRX/03A-C.)“.

| 12. | 54 puslapis, IA priedas, Rūšis: Rombinės rajos Rajidae, Zona: IIIa zonos ES vandenys (SRX/03-C.), 1 išnaša: |
| --- | --- |

12.

54 puslapis, IA priedas, Rūšis: Rombinės rajos Rajidae, Zona: IIIa zonos ES vandenys (SRX/03-C.), 1 išnaša:

Rajidae

yra:

| „(1) | Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) kiekį.“, |
| --- | --- |

„(1)

Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) kiekį.“,

turi būti:

| „(1) | Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03A-C.), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) kiekį.“ |
| --- | --- |

„(1)

Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03A-C.), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) kiekį.“

| 13. | 58 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Specialioji sąlyga, įrašas „IVa zonos ES ir Norvegijos vandenys (MAC/*04A-C) 2011 m. sausio 1 d. – vasario 15 d. ir 2011 m. rugsėjo 1 d. – gruodžio 31 d.“: |
| --- | --- |

13.

58 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Specialioji sąlyga, įrašas „IVa zonos ES ir Norvegijos vandenys (MAC/*04A-C) 2011 m. sausio 1 d. – vasario 15 d. ir 2011 m. rugsėjo 1 d. – gruodžio 31 d.“:

Scomber scombrus

yra:

„(MAC/*04A-C)“,

turi būti:

„(MAC/*04A-EN)“.

| 14. | 59 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Zona: IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys (MAC/24-N.), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

14.

59 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Zona: IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys (MAC/24-N.), Zonos įrašas:

Scomber scombrus

yra:

„(MAC/24-N.)“,

turi būti:

„(MAC/2A4A-N)“.

| 15. | 59 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Zona: IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys (MAC/24-N.), 1 išnaša: |
| --- | --- |

15.

59 puslapis, IA priedas, Rūšis: Atlantinė skumbrė Scomber scombrus, Zona: IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys (MAC/24-N.), 1 išnaša:

Scomber scombrus

yra:

| „(1) | Atskirai pranešama apie IVa zonoje (MAC/*04.) ir IIa zonos (MAC/*02A-N.) tarptautiniuose vandenyse sužvejotus kiekius.“, |
| --- | --- |

„(1)

Atskirai pranešama apie IVa zonoje (MAC/*04.) ir IIa zonos (MAC/*02A-N.) tarptautiniuose vandenyse sužvejotus kiekius.“,

turi būti:

| „(1) | Atskirai pranešama apie IVa zonoje (MAC/*04A.) ir IIa zonoje (MAC/*02A.) sužvejotus kiekius.“ |
| --- | --- |

„(1)

Atskirai pranešama apie IVa zonoje (MAC/*04A.) ir IIa zonoje (MAC/*02A.) sužvejotus kiekius.“

| 16. | 60 puslapis, IA priedas, Rūšis: Europinis jūrų liežuvis Solea solea, Zona: II ir IV zonų ES vandenys (SOL/24.), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

16.

60 puslapis, IA priedas, Rūšis: Europinis jūrų liežuvis Solea solea, Zona: II ir IV zonų ES vandenys (SOL/24.), Zonos įrašas:

Solea solea

yra:

„(SOL/24.)“,

turi būti:

„(SOL/24–C.)“.

| 17. | 60 puslapis, IA priedas, Rūšis: Europinis jūrų liežuvis Solea solea, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (SOL/561214), Zonos įrašas: |
| --- | --- |

17.

60 puslapis, IA priedas, Rūšis: Europinis jūrų liežuvis Solea solea, Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (SOL/561214), Zonos įrašas:

Solea solea

yra:

„(SOL/561214)“,

turi būti:

„(SOL/56–14)“.

| 18. | 62 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastieji jūrų liežuviai Soleidae, įrašas apie rūšį: |
| --- | --- |

18.

62 puslapis, IA priedas, Rūšis: Paprastieji jūrų liežuviai Soleidae, įrašas apie rūšį:

Soleidae

yra:

„Soleidae“,

turi būti:

„Solea spp“.

| 19. | 92 puslapis, IE priedas, Rūšis: Krilis Euphausia superba, Zona: FAO 48 (KRI/F48.), Specialiosios sąlygos: |
| --- | --- |

19.

92 puslapis, IE priedas, Rūšis: Krilis Euphausia superba, Zona: FAO 48 (KRI/F48.), Specialiosios sąlygos:

Euphausia superba

yra:

| „48.1 kvadratas (KRI/F48.1.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2 kvadratas (KRI/F48.2.) | 279 000 |
| 48.3 kvadratas (KRI/F48.3.) | 279 000 |
| 48.4 kvadratas (KRI/F48.4.) | 93 000“, |

„48.1 kvadratas (KRI/F48.1.)

155 000

48.2 kvadratas (KRI/F48.2.)

279 000

48.3 kvadratas (KRI/F48.3.)

279 000

48.4 kvadratas (KRI/F48.4.)

93 000“,

turi būti:

| „48.1 kvadratas (KRI/*F481.) | 155 000 |
| --- | --- |
| 48.2 kvadratas (KRI/*F482.) | 279 000 |
| 48.3 kvadratas (KRI/*F483.) | 279 000 |
| 48.4 kvadratas (KRI/*F484.) | 93 000“. |

„48.1 kvadratas (KRI/*F481.)

155 000

48.2 kvadratas (KRI/*F482.)

279 000

48.3 kvadratas (KRI/*F483.)

279 000

48.4 kvadratas (KRI/*F484.)

93 000“.

---