# Az Európai Unió L 235/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.235.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 235 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. szeptember 10. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.235.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 235

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. szeptember 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/526/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. szeptember 29.) a C 32/09 (korábbi NN 50/09). számú, Németország által a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. január 26.) a Németország által nyújtott C 7/10 (korábbi CP 250/09 és NN 5/10) sz. Állami Támogatásról kstg (szanálási rendelkezés)
  (az értesítés a C(2011) 275. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. március 8.) Az Ausztria által nyújtott C 24/09 (korábbi N 446/08) számú állami támogatásról – A zöld energiáról szóló osztrák törvény – állami támogatás nagy villamosenergia-fogyasztóknak
  (az értesítés a C(2011) 1363. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 42 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2011/526/EU

*

A Bizottság határozata (2010. szeptember 29.) a C 32/09 (korábbi NN 50/09). számú, Németország által a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)

1

1

2011/527/EU

*

A Bizottság határozata (2011. január 26.) a Németország által nyújtott C 7/10 (korábbi CP 250/09 és NN 5/10) sz. Állami Támogatásról kstg (szanálási rendelkezés)
  (az értesítés a C(2011) 275. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 275. számú dokumentummal történt)

1

26

2011/528/EU

*

A Bizottság határozata (2011. március 8.) Az Ausztria által nyújtott C 24/09 (korábbi N 446/08) számú állami támogatásról – A zöld energiáról szóló osztrák törvény – állami támogatás nagy villamosenergia-fogyasztóknak
  (az értesítés a C(2011) 1363. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 1363. számú dokumentummal történt)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 10.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 29.)

a C 32/09 (korábbi NN 50/09). számú, Németország által a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 6470. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/526/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdés a) pontjára,

miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Németország az intézkedéseket 2009. október 21-én jelentette be. |
| --- | --- |

(1)

Németország az intézkedéseket 2009. október 21-én jelentette be.

| (2) | 2009. november 4-i határozatában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) számára nyújtott feltőkésítési intézkedések állami támogatásnak minősülnek; továbbá a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Sparkasse javára hozott intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Ezenkívül a Bizottság Németországtól egy szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte. |
| --- | --- |

(2)

2009. november 4-i határozatában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) számára nyújtott feltőkésítési intézkedések állami támogatásnak minősülnek; továbbá a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Sparkasse javára hozott intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Ezenkívül a Bizottság Németországtól egy szerkezetátalakítási terv benyújtását kérte.

| (3) | Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 6-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló határozattal minden érdekelt felet felszólítottak észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. január 6-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló határozattal minden érdekelt felet felszólítottak észrevételeik megtételére.

| (4) | Németország 2010. február 11-én nyújtotta be a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítási tervét, amely 2009. december és 2010. szeptember közötti időszakban több ülés és telefonkonferencia tárgyát képezte. |
| --- | --- |

(4)

Németország 2010. február 11-én nyújtotta be a Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítási tervét, amely 2009. december és 2010. szeptember közötti időszakban több ülés és telefonkonferencia tárgyát képezte.

| (5) | Németország 2010. január 15-én, 2010. február 10-én, 12-én és 24-én, 2010. március 10-én és 26-án, 2010. május 21-én és 28-án, 2010. június 8-án és 11-én, 2010. július 23-án, valamint 2010. augusztus 10-én és 23-án további információkat nyújtott és aktualizálta a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv végleges változatát 2010. szeptember 1-jén küldte meg Németország. |
| --- | --- |

(5)

Németország 2010. január 15-én, 2010. február 10-én, 12-én és 24-én, 2010. március 10-én és 26-án, 2010. május 21-én és 28-án, 2010. június 8-án és 11-én, 2010. július 23-án, valamint 2010. augusztus 10-én és 23-án további információkat nyújtott és aktualizálta a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv végleges változatát 2010. szeptember 1-jén küldte meg Németország.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT PÉNZINTÉZET LEÍRÁSA

| (6) | A Sparkasse KölnBonn német takarékpénztár. A Sparkasse KölnBonn 2005-ben jött létre a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn összeolvadásából, amelyek fenntartói (egy-egy, a takarékpénztárért felelős közintézmény; a továbbiakban: tulajdonos) Köln és Bonn városok voltak. Köln város közvetve 70 %-os, Bonn város 30 %-os részesedéssel rendelkezik az új pénzintézetben. Az összeolvadás óta a Zweckverband Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Zweckverband) a takarékpénztár fenntartója. A Zweckverband egy olyan közjogi szerv, amelyben Köln városnak 70 % és Bonn városnak 30 % a részesedése. |
| --- | --- |

(6)

A Sparkasse KölnBonn német takarékpénztár. A Sparkasse KölnBonn 2005-ben jött létre a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn összeolvadásából, amelyek fenntartói (egy-egy, a takarékpénztárért felelős közintézmény; a továbbiakban: tulajdonos) Köln és Bonn városok voltak. Köln város közvetve 70 %-os, Bonn város 30 %-os részesedéssel rendelkezik az új pénzintézetben. Az összeolvadás óta a Zweckverband Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Zweckverband) a takarékpénztár fenntartója. A Zweckverband egy olyan közjogi szerv, amelyben Köln városnak 70 % és Bonn városnak 30 % a részesedése.

| (7) | 31 milliárd EUR-s mérlegével 2008 végén a Sparkasse KölnBonn volt Németország második legnagyobb takarékpénztára. A takarékpénztár minősítése a Moody’s-nál akkor Aa2 volt. 2010. március 15-én a Sparkasse minősítését A1-re rontották. |
| --- | --- |

(7)

31 milliárd EUR-s mérlegével 2008 végén a Sparkasse KölnBonn volt Németország második legnagyobb takarékpénztára. A takarékpénztár minősítése a Moody’s-nál akkor Aa2 volt. 2010. március 15-én a Sparkasse minősítését A1-re rontották.

| (8) | A Sparkasse banki szolgáltatásokat nyújt lakossági ügyfeleknek (lakossági ügyfelek üzleti területe) és vállalatoknak (vállalati ügyfelek üzleti területe). Ezenkívül regionális irányultsággal tevékenykedik a projektfinanszírozásban, a tőkepiaci üzletben, valamint a pénzügyi szektor más területein, mint például a vagyonkezelésben. |
| --- | --- |

(8)

A Sparkasse banki szolgáltatásokat nyújt lakossági ügyfeleknek (lakossági ügyfelek üzleti területe) és vállalatoknak (vállalati ügyfelek üzleti területe). Ezenkívül regionális irányultsággal tevékenykedik a projektfinanszírozásban, a tőkepiaci üzletben, valamint a pénzügyi szektor más területein, mint például a vagyonkezelésben.

| (9) | A Sparkasse kizárólag a Köln-Bonn gazdasági térségben végzi üzleti tevékenységét, ahol 2008-ban a lakossági betéti ügyletekből [30–35] (3) % piaci részesedése volt; a lakossági hitelüzletekből 2008-ban mintegy [20–25] %, és a vállalati ügyfelekkel folytatott hitelügyletek területén [15–20] % volt a piaci részesedése (4). |
| --- | --- |

(9)

A Sparkasse kizárólag a Köln-Bonn gazdasági térségben végzi üzleti tevékenységét, ahol 2008-ban a lakossági betéti ügyletekből [30–35] (3) % piaci részesedése volt; a lakossági hitelüzletekből 2008-ban mintegy [20–25] %, és a vállalati ügyfelekkel folytatott hitelügyletek területén [15–20] % volt a piaci részesedése (4).

3.   TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (10) | A Sparkasse összesen 650 millió EUR tőkeemelést hajtott végre, mégpedig






  i. | 2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával, valamint |
| --- | --- | --- |

(10)

A Sparkasse összesen 650 millió EUR tőkeemelést hajtott végre, mégpedig

i.

2008 végén haszonélvezeti jegyek (Genussrechte) kibocsátásával, valamint

| ii. | 2009 elején csendestársi befektetéssel (stille Einlage). |
| --- | --- |

ii.

2009 elején csendestársi befektetéssel (stille Einlage).

3.1.   Haszonélvezeti jegyek

| (11) | 2008 decemberében a Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (a továbbiakban: támogató társaság) összesen 300 millió EUR értékben névre szóló haszonélvezeti jegyet jegyzett a Sparkasse-ban (kettő darab 150 millió EUR-s részletben). |
| --- | --- |

(11)

2008 decemberében a Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (a továbbiakban: támogató társaság) összesen 300 millió EUR értékben névre szóló haszonélvezeti jegyet jegyzett a Sparkasse-ban (kettő darab 150 millió EUR-s részletben).

| (12) | A támogató társaság a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (a továbbiakban: RSGV) 100 %-os leányvállalata. Az RSGV egy közjogi szerv, a Rajna-vidéki takarékpénztárak csúcsszerve, amely a takarékpénztárakat és ezzel végeredményben a közjogi szerveket és azok (köz-) tulajdonosait képviseli. A támogató társaság célja az alapszabály az RSGV tag-takarékpénztárainak támogatása. A támogató társaság a takarékpénztárak tőkéjét kizárólag a hitelezési tevékenység támogatása végett emelheti fel, valamint hiteleket vehet fel. |
| --- | --- |

(12)

A támogató társaság a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (a továbbiakban: RSGV) 100 %-os leányvállalata. Az RSGV egy közjogi szerv, a Rajna-vidéki takarékpénztárak csúcsszerve, amely a takarékpénztárakat és ezzel végeredményben a közjogi szerveket és azok (köz-) tulajdonosait képviseli. A támogató társaság célja az alapszabály az RSGV tag-takarékpénztárainak támogatása. A támogató társaság a takarékpénztárak tőkéjét kizárólag a hitelezési tevékenység támogatása végett emelheti fel, valamint hiteleket vehet fel.

| (13) | A haszonélvezeti jegyek 8 %-os kuponnal vannak ellátva. Futamidejük 2013. december 31-ig tart. Szabályozási szempontból a haszonélvezeti jegyek Tier-2 tőkének minősülnek (kiegészítő tőke). |
| --- | --- |

(13)

A haszonélvezeti jegyek 8 %-os kuponnal vannak ellátva. Futamidejük 2013. december 31-ig tart. Szabályozási szempontból a haszonélvezeti jegyek Tier-2 tőkének minősülnek (kiegészítő tőke).

| (14) | A haszonélvezeti jegyek az éves veszteségből a haszonélvezeti jegyek által képviselt tőke és a saját tőke közötti aránynak megfelelően részesednek és hozzájuk [...] pótlólagos kifizetési jog kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy a haszonélvezeti jegy utáni elmaradt kifizetéseket a lejárat utáni [2-6] évben pótolni kell. Ugyanez vonatkozik a haszonélvezeti jegyek feltöltését szolgáló fizetésre is, amelyre adott esetben egy veszteség miatt lecsökkent névleges érték esetén kerül sor. |
| --- | --- |

(14)

A haszonélvezeti jegyek az éves veszteségből a haszonélvezeti jegyek által képviselt tőke és a saját tőke közötti aránynak megfelelően részesednek és hozzájuk [...] pótlólagos kifizetési jog kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy a haszonélvezeti jegy utáni elmaradt kifizetéseket a lejárat utáni [2-6] évben pótolni kell. Ugyanez vonatkozik a haszonélvezeti jegyek feltöltését szolgáló fizetésre is, amelyre adott esetben egy veszteség miatt lecsökkent névleges érték esetén kerül sor.

| (15) | A haszonélvezeti jegyek finanszírozására a támogató társaság két kölcsönt vett fel a [...]-től. A kölcsönök után a haszonélvezeti jegyek futamideje alatt évi fix [4–5] % kamatot kell fizetni. Az RSGV kezességet vállal ezekért a kölcsönökért a [...] szemben; amiért az RSGV [1,8–2,5] % kezességi ellentételezést kap a támogató társaságtól. |
| --- | --- |

(15)

A haszonélvezeti jegyek finanszírozására a támogató társaság két kölcsönt vett fel a [...]-től. A kölcsönök után a haszonélvezeti jegyek futamideje alatt évi fix [4–5] % kamatot kell fizetni. Az RSGV kezességet vállal ezekért a kölcsönökért a [...] szemben; amiért az RSGV [1,8–2,5] % kezességi ellentételezést kap a támogató társaságtól.

3.2.   Csendestársi befektetés

| (16) | 2009. január 2-án és 2009. február 27-én a Sparkasse és a Zweckverband szerződéseket írt alá egy csendestársi társaság létesítéséről, összesen 350 millió EUR összegben; az első részletet 300 millió EUR összegben 2009. január 2-án, a második részletet pedig 50 millió EUR összegben 2009. április 1-jén fizették ki. A csendestársi befektetés egy olyan szerkezet, amelyben a befektető nem szerez szavazati jogot, de juttatásban részesül. A csendestársi befektetés nincs időben korlátozva és a Sparkasse Tier-1 tőkeként (alapvető tőkeelem) könyveli azt el. A csendestársi befektetés a Zweckverband tulajdona. |
| --- | --- |

(16)

2009. január 2-án és 2009. február 27-én a Sparkasse és a Zweckverband szerződéseket írt alá egy csendestársi társaság létesítéséről, összesen 350 millió EUR összegben; az első részletet 300 millió EUR összegben 2009. január 2-án, a második részletet pedig 50 millió EUR összegben 2009. április 1-jén fizették ki. A csendestársi befektetés egy olyan szerkezet, amelyben a befektető nem szerez szavazati jogot, de juttatásban részesül. A csendestársi befektetés nincs időben korlátozva és a Sparkasse Tier-1 tőkeként (alapvető tőkeelem) könyveli azt el. A csendestársi befektetés a Zweckverband tulajdona.

| (17) | A csendestársi befektetés finanszírozására a Zweckverband az első részlethez 300 millió EUR kölcsönt vett fel. Ezt a kölcsönt 50-50 %-ban a [...] és a [...] bocsátják rendelkezésre. A Zweckverband a kölcsönért 12 havi EURIBOR plusz [0,7–1,1] % ellentételezést fizet. A második részletet 50 millió EUR összegben a [...] kölcsönéből EURIBOR plusz [0,7–1,1] % ellentételezéssel finanszírozták. A Zweckverband által felvett kölcsönre Köln városa és Bonn városa nem nyújtott külön kezességet; azonban a Zweckverband alapszabálya szerint mindkét városnak korlátlanul, alapszabályba foglaltan felel a Zweckverband kötelezettségeiért. |
| --- | --- |

(17)

A csendestársi befektetés finanszírozására a Zweckverband az első részlethez 300 millió EUR kölcsönt vett fel. Ezt a kölcsönt 50-50 %-ban a [...] és a [...] bocsátják rendelkezésre. A Zweckverband a kölcsönért 12 havi EURIBOR plusz [0,7–1,1] % ellentételezést fizet. A második részletet 50 millió EUR összegben a [...] kölcsönéből EURIBOR plusz [0,7–1,1] % ellentételezéssel finanszírozták. A Zweckverband által felvett kölcsönre Köln városa és Bonn városa nem nyújtott külön kezességet; azonban a Zweckverband alapszabálya szerint mindkét városnak korlátlanul, alapszabályba foglaltan felel a Zweckverband kötelezettségeiért.

| (18) | A Sparkasse 12 havi EURIBOR plusz 7,25 % hozamot fizet a csendestársi befektetés után. E hozam összegét a Deutsche Bank méltányossági állásfoglalásának (fairness opinion) megkérését követően állapították meg. A hozamkifizetést a mérleg szerinti nyereséghez kötötték, és amennyiben a Sparkasse nem mutat ki nyereséget a tárgyévben, a kifizetés elmarad. A fizetés kizárt, amennyiben a saját tőke aránya esedékességkor 9 % alatt van, és a kifizetés a tárgyévben az érintett társaság veszteségét okozná vagy növelné. Abban az esetben, ha a csendestársi befektetés után nincs kifizetés, nincs az elmaradt összegek utólagos kifizetésre vonatkozó kötelezettség. A csendestársi befektetés ezenkívül az összes veszteségben érintett tőkével arányosan részesedik az esetleges mérleg szerinti veszteségekből is. |
| --- | --- |

(18)

A Sparkasse 12 havi EURIBOR plusz 7,25 % hozamot fizet a csendestársi befektetés után. E hozam összegét a Deutsche Bank méltányossági állásfoglalásának (fairness opinion) megkérését követően állapították meg. A hozamkifizetést a mérleg szerinti nyereséghez kötötték, és amennyiben a Sparkasse nem mutat ki nyereséget a tárgyévben, a kifizetés elmarad. A fizetés kizárt, amennyiben a saját tőke aránya esedékességkor 9 % alatt van, és a kifizetés a tárgyévben az érintett társaság veszteségét okozná vagy növelné. Abban az esetben, ha a csendestársi befektetés után nincs kifizetés, nincs az elmaradt összegek utólagos kifizetésre vonatkozó kötelezettség. A csendestársi befektetés ezenkívül az összes veszteségben érintett tőkével arányosan részesedik az esetleges mérleg szerinti veszteségekből is.

4.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

| (19) | A szerkezetátalakítási terv azt irányozza elő, hogy a Sparkasse egy regionálisan orientált értékesítő takarékpénztár alapszabályban rögzített üzleti modelljének irányába fejlődjön. A pénzintézet a jövőben lakossági banki szolgáltatásokra koncentrál hagyományos, azaz lakossági és kkv ügyfelei körében, visszavonul az olyan gazdasági tevékenységektől, mint a saját számlás kereskedés és a strukturált termékekbe történő befektetés, valamint értékesíti a nem a társaság alaptevékenységéhez tartozó leányvállalatokat. Továbbá a Sparkasse jelentősen csökkenti igazgatási költségeit. |
| --- | --- |

(19)

A szerkezetátalakítási terv azt irányozza elő, hogy a Sparkasse egy regionálisan orientált értékesítő takarékpénztár alapszabályban rögzített üzleti modelljének irányába fejlődjön. A pénzintézet a jövőben lakossági banki szolgáltatásokra koncentrál hagyományos, azaz lakossági és kkv ügyfelei körében, visszavonul az olyan gazdasági tevékenységektől, mint a saját számlás kereskedés és a strukturált termékekbe történő befektetés, valamint értékesíti a nem a társaság alaptevékenységéhez tartozó leányvállalatokat. Továbbá a Sparkasse jelentősen csökkenti igazgatási költségeit.

4.1.   A szerkezetátalakítási terv ismertetése

| (20) | A Sparkasse főbb üzleti területeit a jövőben a Köln-Bonn gazdasági térségben található ügyfelek fogják képezni, a lakossági, private banking, kkv, vállalati és intézményi ügyfelek szegmenseiben. A vállalati ügyfélkörben a Sparkasse azokra az ügyfelekre koncentrál, akiknek éves forgalma kevesebb, mint 250 millió EUR. |
| --- | --- |

(20)

A Sparkasse főbb üzleti területeit a jövőben a Köln-Bonn gazdasági térségben található ügyfelek fogják képezni, a lakossági, private banking, kkv, vállalati és intézményi ügyfelek szegmenseiben. A vállalati ügyfélkörben a Sparkasse azokra az ügyfelekre koncentrál, akiknek éves forgalma kevesebb, mint 250 millió EUR.

| (21) | A Sparkasse többek között a hitelkeretek csökkentésével, további biztosítékok bevonásával és egyéb pénzintézetekkel folytatott hitelkockázati tranzakciókkal építi le legnagyobb hitelkockázati kitettségeit. A vállalati ügyfélkörben a Sparkassénak már sikerült 551,5 millió EUR leépítést végrehajtania; 2013 végéig az eredetileg 2,8 milliárd EUR (2008. évi állapot) hitelkockázati kitettség további [0,9–1,1] milliárd EUR körüli összeggel való csökkenése várható. Ezenkívül 2013 végéig ugyanezen saját eszközök segítségével (lásd I. melléklet (4) preambulumbekezdés) a Köln-Bonn térségen kívüli székhelyű közintézményekkel szembeni [0,8–0,9] milliárd EUR összegű hitelkockázati kitettséget is csökkenteni kívánják. |
| --- | --- |

(21)

A Sparkasse többek között a hitelkeretek csökkentésével, további biztosítékok bevonásával és egyéb pénzintézetekkel folytatott hitelkockázati tranzakciókkal építi le legnagyobb hitelkockázati kitettségeit. A vállalati ügyfélkörben a Sparkassénak már sikerült 551,5 millió EUR leépítést végrehajtania; 2013 végéig az eredetileg 2,8 milliárd EUR (2008. évi állapot) hitelkockázati kitettség további [0,9–1,1] milliárd EUR körüli összeggel való csökkenése várható. Ezenkívül 2013 végéig ugyanezen saját eszközök segítségével (lásd I. melléklet (4) preambulumbekezdés) a Köln-Bonn térségen kívüli székhelyű közintézményekkel szembeni [0,8–0,9] milliárd EUR összegű hitelkockázati kitettséget is csökkenteni kívánják.

| (22) | A Sparkasse az eredeti 550 millió EUR-ról már [20–23] millió EUR-ra építette le saját számlás kereskedését, és teljesen meg fogja azt szüntetni. A Sparkasse a jövőben nem végez semmiféle saját számlás kereskedést, és mérlegeli, hogy megszünteti kereskedésikönyv-vezetői státusát annak érdekében, hogy megmaradó és korlátozott körű saját számlás kereskedési tevékenységeit befektetési könyvi ügyletként végezze. Ezeket bizonyos termékekre korlátozza, és ezek nem haladhatnak meg egy meghatározott napi hitelkockázati szintet (piaci kockázat < [3–5] millió EUR; lásd I. melléklet (2) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(22)

A Sparkasse az eredeti 550 millió EUR-ról már [20–23] millió EUR-ra építette le saját számlás kereskedését, és teljesen meg fogja azt szüntetni. A Sparkasse a jövőben nem végez semmiféle saját számlás kereskedést, és mérlegeli, hogy megszünteti kereskedésikönyv-vezetői státusát annak érdekében, hogy megmaradó és korlátozott körű saját számlás kereskedési tevékenységeit befektetési könyvi ügyletként végezze. Ezeket bizonyos termékekre korlátozza, és ezek nem haladhatnak meg egy meghatározott napi hitelkockázati szintet (piaci kockázat < [3–5] millió EUR; lásd I. melléklet (2) preambulumbekezdés).

| (23) | A Sparkasse 2008 évi veszteségeinek egyik fő oka az úgynevezett ABS- és stratégiai asset allocation (SAA) portfóliókba való befektetés volt. A Sparkasse az ABS-portfólió felvásárlásával földrajzilag diverzifikált (5) és túlnyomórészt AAA minősítésű vagyonelemekre, többek között RMBS (6), CDO (7) CMBS (8), ABS (9) és CLO (10) típusú értékpapírokra tett szert. 2007 végén az ABS portfólió 1,05 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyveiben. Az SAA portfólió esetében egy különleges alap által kezelt diverzifikált értékpapírvagyonról van szó, amely többek közt nemzetközi tőkerészesedésekből, REIT-ekből (11) és kötvénytartozásokból áll (beleértve a high yield vagyonosztályt is (magas hozamú értékpapírok)). 2007 végén ez a portfólió 2,2 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyvelésében. Annak ellenére, hogy a Sparkasse igyekezett az ABS és az SAA portfóliókat erősen diverzifikálni, a pénzpiaci válság az értékállomány érezhető értékvesztéséhez vezetett. 2008-ban a Sparkasse kénytelen volt 249 millió EUR értékvesztést elszámolni (12), ami lényegében ennek a két portfóliónak tudható be; a takarékpénztárnak már 2007-ben is 108 millió EUR értékvesztést kellett elkönyvelnie. |
| --- | --- |

(23)

A Sparkasse 2008 évi veszteségeinek egyik fő oka az úgynevezett ABS- és stratégiai asset allocation (SAA) portfóliókba való befektetés volt. A Sparkasse az ABS-portfólió felvásárlásával földrajzilag diverzifikált (5) és túlnyomórészt AAA minősítésű vagyonelemekre, többek között RMBS (6), CDO (7) CMBS (8), ABS (9) és CLO (10) típusú értékpapírokra tett szert. 2007 végén az ABS portfólió 1,05 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyveiben. Az SAA portfólió esetében egy különleges alap által kezelt diverzifikált értékpapírvagyonról van szó, amely többek közt nemzetközi tőkerészesedésekből, REIT-ekből (11) és kötvénytartozásokból áll (beleértve a high yield vagyonosztályt is (magas hozamú értékpapírok)). 2007 végén ez a portfólió 2,2 milliárd EUR-val zárt a Sparkasse könyvelésében. Annak ellenére, hogy a Sparkasse igyekezett az ABS és az SAA portfóliókat erősen diverzifikálni, a pénzpiaci válság az értékállomány érezhető értékvesztéséhez vezetett. 2008-ban a Sparkasse kénytelen volt 249 millió EUR értékvesztést elszámolni (12), ami lényegében ennek a két portfóliónak tudható be; a takarékpénztárnak már 2007-ben is 108 millió EUR értékvesztést kellett elkönyvelnie.

| (24) | A Sparkasse szerkezetátalakítási terve szerint az ABS és az SAA portfóliók nem felelnek meg egy hagyományos értékesítő takarékpénztár kockázati profiljának és az üzleti alaptevékenységre stratégiai irányultságnak. Ezért döntött úgy a Sparkasse, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat 2014-ig teljesen el kell adni, illetve le kell építeni. 2008 márciusában a Sparkasse SAA befektetéseit felére csökkentette annak érdekében, hogy mérsékelje azok kockázatát. 2009-ben további eladásokra került sor és lehetővé tették az SAA portfólió 468 millió EUR-ra való csökkentését (2009. szeptember 30-i állapot). A fennmaradó ABS portfóliónak (2009. szeptember 30-i fordulónappal 970 millió EUR néveleges érték) a Sparkasse éves mérlegére gyakorolt hatását 2010-ben megfelelő, kockázatot csökkentő megelőző intézkedésekkel és fedezetekkel kompenzálják. [2012- és 2014] között a maradék portfóliót is értékesíteni kell. |
| --- | --- |

(24)

A Sparkasse szerkezetátalakítási terve szerint az ABS és az SAA portfóliók nem felelnek meg egy hagyományos értékesítő takarékpénztár kockázati profiljának és az üzleti alaptevékenységre stratégiai irányultságnak. Ezért döntött úgy a Sparkasse, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat 2014-ig teljesen el kell adni, illetve le kell építeni. 2008 márciusában a Sparkasse SAA befektetéseit felére csökkentette annak érdekében, hogy mérsékelje azok kockázatát. 2009-ben további eladásokra került sor és lehetővé tették az SAA portfólió 468 millió EUR-ra való csökkentését (2009. szeptember 30-i állapot). A fennmaradó ABS portfóliónak (2009. szeptember 30-i fordulónappal 970 millió EUR néveleges érték) a Sparkasse éves mérlegére gyakorolt hatását 2010-ben megfelelő, kockázatot csökkentő megelőző intézkedésekkel és fedezetekkel kompenzálják. [2012- és 2014] között a maradék portfóliót is értékesíteni kell.

| (25) | A Sparkasse egy átfogó költségcsökkentési program megvalósításába kezdett, amely többek között a személyzet csökkentését, a belső folyamatok optimalizálását és 2011 közepéig (az összesen 131-ből) 22 fióküzlet bezárását irányozza elő. Így az igazgatási költségek 2014-ig fokozatosan [5–8] %-kal csökkenthetők (13). |
| --- | --- |

(25)

A Sparkasse egy átfogó költségcsökkentési program megvalósításába kezdett, amely többek között a személyzet csökkentését, a belső folyamatok optimalizálását és 2011 közepéig (az összesen 131-ből) 22 fióküzlet bezárását irányozza elő. Így az igazgatási költségek 2014-ig fokozatosan [5–8] %-kal csökkenthetők (13).

| (26) | Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse betartja a kupon utáni hozamfizetésre (I. melléklet (7) preambulumbekezdés) és a reklámra (I. melléklet (9) preambulumbekezdés) vonatkozó korlátozásokat, a felvásárlási tilalmakat (I. melléklet (8) preambulumbekezdés), valamint és az árdiktálás tilalmát. Ez utóbbi kimondja, hogy a Sparkasse 2014 végéig nem kínál alacsonyabb árakat a betétekre és a lakásépítés finanszírozására vonatkozóan, mint a tíz legnagyobb piaci versenytárs közül a legjobb árat ajánló (a betéti üzlet tekintetében a Köln/Bonn gazdasági térség releváns piacának piaci részesedése a mérvadó, a lakásépítési finanszírozás tekintetében pedig a teljes Németországi Szövetségi Köztársaság új üzleteiben való piaci részesedés, lásd I. melléklet (5) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(26)

Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse betartja a kupon utáni hozamfizetésre (I. melléklet (7) preambulumbekezdés) és a reklámra (I. melléklet (9) preambulumbekezdés) vonatkozó korlátozásokat, a felvásárlási tilalmakat (I. melléklet (8) preambulumbekezdés), valamint és az árdiktálás tilalmát. Ez utóbbi kimondja, hogy a Sparkasse 2014 végéig nem kínál alacsonyabb árakat a betétekre és a lakásépítés finanszírozására vonatkozóan, mint a tíz legnagyobb piaci versenytárs közül a legjobb árat ajánló (a betéti üzlet tekintetében a Köln/Bonn gazdasági térség releváns piacának piaci részesedése a mérvadó, a lakásépítési finanszírozás tekintetében pedig a teljes Németországi Szövetségi Köztársaság új üzleteiben való piaci részesedés, lásd I. melléklet (5) preambulumbekezdés).

4.2.   A leányvállalatok szerkezetátalakítása

| (27) | A Sparkasse harmadával akarja csökkenteni a tulajdonában lévő leányvállalatok állományát. A kapcsolt vállalkozások könyv szerinti értéke a Sparkasse 2008. december 31-jei mérlege szerint 635 millió EUR-t tett ki, 2009. végéig [20–40] millió EUR-nak megfelelő összegben adtak el, illetve számoltak fel kapcsolt vállalkozásokat és további eladásokat terveznek [180–250] millió EUR mértékben. A Sparkasse ezzel az intézkedéssel a leányvállalatok jellegének megfelelően kétféle célt követ. Először a nem az üzleti alaptevékenységhez tartozó, regionális fejlesztési projektekben vagy kommunális projektekben vagy szociális lakásépítés tervben érintett leányvállalatok (14) eladásával csökkentik a hitelkockázatot és a Sparkasse sebezhetőségét. Másodszor a csak közvetve a Sparkasse üzleti tevékenységére vonatkozó tőkerészesedések eladásából származó nyereségből kívánják finanszírozni a Sparkasse szerkezetátalakítását (lásd I. melléklet (10) preambulumbekezdés). Az eladásra szánt leányvállalatok teljes listáját az I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdései tartalmazzák. |
| --- | --- |

(27)

A Sparkasse harmadával akarja csökkenteni a tulajdonában lévő leányvállalatok állományát. A kapcsolt vállalkozások könyv szerinti értéke a Sparkasse 2008. december 31-jei mérlege szerint 635 millió EUR-t tett ki, 2009. végéig [20–40] millió EUR-nak megfelelő összegben adtak el, illetve számoltak fel kapcsolt vállalkozásokat és további eladásokat terveznek [180–250] millió EUR mértékben. A Sparkasse ezzel az intézkedéssel a leányvállalatok jellegének megfelelően kétféle célt követ. Először a nem az üzleti alaptevékenységhez tartozó, regionális fejlesztési projektekben vagy kommunális projektekben vagy szociális lakásépítés tervben érintett leányvállalatok (14) eladásával csökkentik a hitelkockázatot és a Sparkasse sebezhetőségét. Másodszor a csak közvetve a Sparkasse üzleti tevékenységére vonatkozó tőkerészesedések eladásából származó nyereségből kívánják finanszírozni a Sparkasse szerkezetátalakítását (lásd I. melléklet (10) preambulumbekezdés). Az eladásra szánt leányvállalatok teljes listáját az I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdései tartalmazzák.

| (28) | Az utóbbi csoporthoz tartoznak többek közt a következő vállalatokban való részesedések: RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG und neue leben Pensionsverwaltung AG. Ezeket a vállalati részesedéseket már eladták és összesen mintegy [25–35] millió EUR bevételt hoztak. |
| --- | --- |

(28)

Az utóbbi csoporthoz tartoznak többek közt a következő vállalatokban való részesedések: RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG und neue leben Pensionsverwaltung AG. Ezeket a vállalati részesedéseket már eladták és összesen mintegy [25–35] millió EUR bevételt hoztak.

| (29) | A mintegy [70-100] millió EUR eladási értékű leányvállalatokkal kapcsolatban a vállalatok jellege miatt a Sparkasse csak minimális vásárlási érdeklődésre számít a magánszektorból. Ez a minimális érdeklődés főleg arra a tényre vezethető vissza, hogy ezek főként kisvállalatok, amelyek Köln várossal együttműködve a szociális lakásépítés és a regionális fejlesztés területein tevékenykednek, vagy amelyek tulajdonosi szerkezetét már nagymértékben meghatározza Köln város részesedése. Ezért a Sparkasse fontolóra veszi, hogy ezeket a tevékenységeket [Köln városnak vagy egy, Köln városával kapcsolt társaságnak] adja el. Az átruházásra független szakértő által megállapított piaci áron kerülne sor. A Köln város számára eladásra szánt leányvállalatok vagyonelemei lényegében ingatlanüzletekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(29)

A mintegy [70-100] millió EUR eladási értékű leányvállalatokkal kapcsolatban a vállalatok jellege miatt a Sparkasse csak minimális vásárlási érdeklődésre számít a magánszektorból. Ez a minimális érdeklődés főleg arra a tényre vezethető vissza, hogy ezek főként kisvállalatok, amelyek Köln várossal együttműködve a szociális lakásépítés és a regionális fejlesztés területein tevékenykednek, vagy amelyek tulajdonosi szerkezetét már nagymértékben meghatározza Köln város részesedése. Ezért a Sparkasse fontolóra veszi, hogy ezeket a tevékenységeket [Köln városnak vagy egy, Köln városával kapcsolt társaságnak] adja el. Az átruházásra független szakértő által megállapított piaci áron kerülne sor. A Köln város számára eladásra szánt leányvállalatok vagyonelemei lényegében ingatlanüzletekre vonatkoznak.

| (30) | A szerkezetátalakítás végrehajtása során a Sparkasse [2–5] milliárd EUR körüli összeggel, [15–20] milliárd EUR-ra (azaz [15–20] %-kal) csökkentette a kockázattal súlyozott eszközállományát (RWA). (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Ha a fő üzleti tevékenység növekedését figyelembe vesszük, akkor a kockázattal súlyozott eszközállomány leépítése 2014-ig [10–15] %-t tesz ki. A Sparkasse Köln [...]-nak [4–6] milliárd EUR körüli összeget, néveleges értéken [20–30] milliárd EUR-t (azaz [15–20] %) juttatnak vissza. (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Figyelembe véve a fő üzleti tevékenységnövekedését, a szerkezetátalakítás keretén belül a vagyonelemek csökkenése 5 %-t tesz ki. |
| --- | --- |

(30)

A szerkezetátalakítás végrehajtása során a Sparkasse [2–5] milliárd EUR körüli összeggel, [15–20] milliárd EUR-ra (azaz [15–20] %-kal) csökkentette a kockázattal súlyozott eszközállományát (RWA). (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Ha a fő üzleti tevékenység növekedését figyelembe vesszük, akkor a kockázattal súlyozott eszközállomány leépítése 2014-ig [10–15] %-t tesz ki. A Sparkasse Köln [...]-nak [4–6] milliárd EUR körüli összeget, néveleges értéken [20–30] milliárd EUR-t (azaz [15–20] %) juttatnak vissza. (Ez nem tartalmazza a fő tevékenység növekedését a szerkezetátalakítási időszakban.) Figyelembe véve a fő üzleti tevékenységnövekedését, a szerkezetátalakítás keretén belül a vagyonelemek csökkenése 5 %-t tesz ki.

4.3.   Az életképesség helyreállítása alapesetben és vészhelyzeti forgatókönyv esetén

| (31) | Németország kidolgozott egy-egy forgatókönyvet az alapesetre és vészhelyzetre, hogy igazolja, a Sparkasse képes újra hosszútávon jövedelmezően működni. |
| --- | --- |

(31)

Németország kidolgozott egy-egy forgatókönyvet az alapesetre és vészhelyzetre, hogy igazolja, a Sparkasse képes újra hosszútávon jövedelmezően működni.

| (32) | Az alapeset alapjául szolgáló pénzügyi előrejelzések a németországi gazdasági intézetek előrejelzésein alapulnak. Abból indulnak ki, hogy a GDP növekedése a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt azonos mérsékelt színvonalon mozog, és hogy a munkanélküliségi ráta 2011-ig tovább emelkedik, majd ezután lassan csökkenni fog. 2010-re a jelenleg alacsony kamatok által meghatározott, kedvezőtlen üzleti környezet javulását várják, amely továbbra is kitart a szerkezetátalakítás fennmaradó szakaszában. |
| --- | --- |

(32)

Az alapeset alapjául szolgáló pénzügyi előrejelzések a németországi gazdasági intézetek előrejelzésein alapulnak. Abból indulnak ki, hogy a GDP növekedése a szerkezetátalakítás teljes időszaka alatt azonos mérsékelt színvonalon mozog, és hogy a munkanélküliségi ráta 2011-ig tovább emelkedik, majd ezután lassan csökkenni fog. 2010-re a jelenleg alacsony kamatok által meghatározott, kedvezőtlen üzleti környezet javulását várják, amely továbbra is kitart a szerkezetátalakítás fennmaradó szakaszában.

| (33) | Az 1. táblázat szerint a Sparkasse az alapeseti forgatókönyve szerint 2010-ben ismét jövedelmezően gazdálkodik, majd 2014-ig folyamatosan javulnának üzleti eredményei. 2014-re [9–10 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. Az 1. ábra a Sparkasse legfontosabb mutatóit tartalmazza a 2008-2014 évekre.

  1. táblázat


  Sparkasse KölnBonn – adózás előtti nyereség 2010–2014 (alapeset)












  Forgatókönyv | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alaphelyzeti | – 98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |

(33)

Az 1. táblázat szerint a Sparkasse az alapeseti forgatókönyve szerint 2010-ben ismét jövedelmezően gazdálkodik, majd 2014-ig folyamatosan javulnának üzleti eredményei. 2014-re [9–10 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. Az 1. ábra a Sparkasse legfontosabb mutatóit tartalmazza a 2008-2014 évekre.

1. táblázat

Sparkasse KölnBonn – adózás előtti nyereség 2010–2014 (alapeset)

Forgatókönyv

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Alaphelyzeti

– 98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

1. ábra

A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008-2014 (alapeset)

| Mutatók | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RWA
   (15)
  (milliárd EUR) | 20,2 | 19,1 | [17,5-20] | (...) | (...) | (...) | [15-20] |
| Tier-1-kvóta
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7-8] %
  ([6-7] %) | [8-9] %
  ([7-8] %) | [8-9] %
  ([7-8] %) | [8-9] %
  ([7-8] %) | [8-10] %
  ([8-9] %) |
| Intéz-mények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE) | – 13,5 % | – 6,5 % | [0-3] % | [4-6] % | [7-9] % | [7-9] % | [9-10] % |
| Költség -bevétel hányados (CIR) | 73,0 % | 70,0 % | [65-75] % | [60-70] % | [55-65] % | [50-60] % | [50-60] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500-3 750] | [3 250-3 500] | [3 000-3 250] | [3 000-3 250] | [2 750-3 000] |

Mutatók

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RWA
   (15)
  (milliárd EUR)

20,2

19,1

[17,5-20]

(...)

(...)

(...)

[15-20]

Tier-1-kvóta
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7-8] %

([6-7] %)

[8-9] %

([7-8] %)

[8-9] %

([7-8] %)

[8-9] %

([7-8] %)

[8-10] %

([8-9] %)

Intéz-mények tőkemegtérülési („return on equity”; ROE)

– 13,5 %

– 6,5 %

[0-3] %

[4-6] %

[7-9] %

[7-9] %

[9-10] %

Költség -bevétel hányados (CIR)

73,0 %

70,0 %

[65-75] %

[60-70] %

[55-65] %

[50-60] %

[50-60] %

FTE

3 824

3 672

[3 500-3 750]

[3 250-3 500]

[3 000-3 250]

[3 000-3 250]

[2 750-3 000]

| (34) | A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben a pénzügyi válság 2011-ig való elhúzódása és 2012-ben egy kis mértékű konjunktúra-fellendülés makroökönómiai feltételezéséből indulnak ki. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben az alapesetre vonatkozó forgatókönyvvel ellentétben abból indultak ki, hogy két évvel hosszabb lesz a kedvezőtlenebb alacsony kamatkörnyezet. |
| --- | --- |

(34)

A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben a pénzügyi válság 2011-ig való elhúzódása és 2012-ben egy kis mértékű konjunktúra-fellendülés makroökönómiai feltételezéséből indulnak ki. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben az alapesetre vonatkozó forgatókönyvvel ellentétben abból indultak ki, hogy két évvel hosszabb lesz a kedvezőtlenebb alacsony kamatkörnyezet.

| (35) | A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben abból indulnak ki, hogy a Sparkasse 2012-ben ismét jövedelmezően fog gazdálkodni és az eredményei ezután is 2014-ig folyamatosan javulni fognak. 2014-re [10–12,5 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv szerint a Sparkasse és az egész konszolidált cégcsoport tőkemutatói a teljes szerkezetátalakítás időtartama alatt jelentősen a felügyeleti jogi küszöb felett lesznek. A 2. táblázat és a 2. ábra a Sparkasse KölnBonn legfontosabb mutatóit tartalmazzák 2008–2014 évekre, a vészhelyzet esetére készült forgatókönyvnek megfelelően.

  2. táblázat


  Sparkasse KölnBonn – adózás előtti nyereség 2010–2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)












  Forgatókönyv | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vészhelyzeti | – 98,8 | – [125-150] | – [25-50] | [50-75] | [125-150] | [175-200] |

(35)

A vészhelyzet esetére készült forgatókönyvben abból indulnak ki, hogy a Sparkasse 2012-ben ismét jövedelmezően fog gazdálkodni és az eredményei ezután is 2014-ig folyamatosan javulni fognak. 2014-re [10–12,5 %] saját tőke hozamot (ROE) irányoznak elő. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv szerint a Sparkasse és az egész konszolidált cégcsoport tőkemutatói a teljes szerkezetátalakítás időtartama alatt jelentősen a felügyeleti jogi küszöb felett lesznek. A 2. táblázat és a 2. ábra a Sparkasse KölnBonn legfontosabb mutatóit tartalmazzák 2008–2014 évekre, a vészhelyzet esetére készült forgatókönyvnek megfelelően.

2. táblázat

Sparkasse KölnBonn – adózás előtti nyereség 2010–2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)

Forgatókönyv

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Vészhelyzeti

– 98,8

– [125-150]

– [25-50]

[50-75]

[125-150]

[175-200]

2. ábra

A Sparkasse Köln Bonn mutatói 2008–2014 (vészhelyzeti forgatókönyv)

| Mutatók | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RWA
   (17)
  (milliárd EUR) | 20,2 | 19,1 | [17-20] | [17-19] | [17-19] | [17-19] | [16-18] |
| Tier-1-kvóta
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6-7] %
  ([5-6] %) | [6-7] %
  ([6-7] %) | [6-7] %
  ([6-7] %) | [6-7] %
  ([6-7] %) | [7-8] %
  ([6-7] %) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | [8-9] % | [1-3] % | [3-5] % | [8-10] % | [10-12] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [70-75] % | [65-70] % | [60-65] % | [55-60] % | [50-55] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500-3 750] | [3 250-3 500] | [3 000-3 250] | [3 000-3 250] | [2 750-3 000] |

Mutatók

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RWA
   (17)
  (milliárd EUR)

20,2

19,1

[17-20]

[17-19]

[17-19]

[17-19]

[16-18]

Tier-1-kvóta
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6-7] %

([5-6] %)

[6-7] %

([6-7] %)

[6-7] %

([6-7] %)

[6-7] %

([6-7] %)

[7-8] %

([6-7] %)

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

[8-9] %

[1-3] %

[3-5] %

[8-10] %

[10-12] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[70-75] %

[65-70] %

[60-65] %

[55-60] %

[50-55] %

FTE

3 824

3 672

[3 500-3 750]

[3 250-3 500]

[3 000-3 250]

[3 000-3 250]

[2 750-3 000]

| (36) | Mivel a Sparkasse bevételeit leginkább a jelenleg alacsony, rövid lejáratú kamatok befolyásolják hátrányosan, további érzékenység-elemzést végeztek a kamatlábak tekintetében (1. forgatókönyv: a kamatgörbe emelkedése 100 bázisponttal; 2. forgatókönyv: 50 bázispontos süllyedés). Az elemzés megerősítette, hogy a tovább emelkedő kamatok elősegítenék a Sparkasse életképességét, míg a csökkenő kamatok rontanák a jövedelmezőséget; a rövidtávú kamatok 50 bázispontos esése évente [20–25] millió EUR nyereségcsökkenést eredményezve. Összességében az derül ki a Németország által továbbított érzékenységi elemzésből, hogy a Sparkasse sebezhetősége nagyobb kamat-sokkhatások esetén korlátozott. |
| --- | --- |

(36)

Mivel a Sparkasse bevételeit leginkább a jelenleg alacsony, rövid lejáratú kamatok befolyásolják hátrányosan, további érzékenység-elemzést végeztek a kamatlábak tekintetében (1. forgatókönyv: a kamatgörbe emelkedése 100 bázisponttal; 2. forgatókönyv: 50 bázispontos süllyedés). Az elemzés megerősítette, hogy a tovább emelkedő kamatok elősegítenék a Sparkasse életképességét, míg a csökkenő kamatok rontanák a jövedelmezőséget; a rövidtávú kamatok 50 bázispontos esése évente [20–25] millió EUR nyereségcsökkenést eredményezve. Összességében az derül ki a Németország által továbbított érzékenységi elemzésből, hogy a Sparkasse sebezhetősége nagyobb kamat-sokkhatások esetén korlátozott.

4.4.   Vállalatirányítás

| (37) | A Németország által közölt információkból az vehető ki, hogy a politikai indíttatású, a Sparkasse nehézségeihez hozzájáruló befektetéseket az 1997–2004 közötti időintervallumban kötötték, azaz ezeket a döntéseket a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben bekövetkezett, Stadtsparkassévá való összevonását megelőzően és más jogalapon hozták, amelyet mindenekelőtt Észak-Rajna-Vesztfália takarékpénztárakról szóló törvénye határozott meg (19). Időközben a Sparkasse vállalatirányítása javult. |
| --- | --- |

(37)

A Németország által közölt információkból az vehető ki, hogy a politikai indíttatású, a Sparkasse nehézségeihez hozzájáruló befektetéseket az 1997–2004 közötti időintervallumban kötötték, azaz ezeket a döntéseket a Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben bekövetkezett, Stadtsparkassévá való összevonását megelőzően és más jogalapon hozták, amelyet mindenekelőtt Észak-Rajna-Vesztfália takarékpénztárakról szóló törvénye határozott meg (19). Időközben a Sparkasse vállalatirányítása javult.

| (38) | A két takarékpénztár 2005-ben történt összeolvadása után a fenntartók szerkezetének szükségszerű változásai alapján a Zweckverband-ban hozott fontosabb döntésekhez a részvényesek szavazatainak minősített többsége szükséges; a minősített többséget 85 %-ban határozták meg, ami így meghaladja egy város részesedését. |
| --- | --- |

(38)

A két takarékpénztár 2005-ben történt összeolvadása után a fenntartók szerkezetének szükségszerű változásai alapján a Zweckverband-ban hozott fontosabb döntésekhez a részvényesek szavazatainak minősített többsége szükséges; a minősített többséget 85 %-ban határozták meg, ami így meghaladja egy város részesedését.

| (39) | A takarékpénztárak szerveinek számát és méretét csökkentették, ami magában foglalta az igazgatási tanács és az igazgatóság jelentős zsugorodását (20). Feloszlatták azt a három igazgatósági tagból álló befektetési bizottságot, amely a korábbi Stadtsparkasse Köln-nél a leányvállalati befektetésekkel kapcsolatos előzetes döntésekért felelt. A gazdasági szempontok szerint vizsgálandó tőkebefektetési ügyekben a befektetéspolitikai felelősséget az igazgatóságra ruházták át. A Sparkasse minden új befektetését ezenkívül az igazgatósági tanácsnak is jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(39)

A takarékpénztárak szerveinek számát és méretét csökkentették, ami magában foglalta az igazgatási tanács és az igazgatóság jelentős zsugorodását (20). Feloszlatták azt a három igazgatósági tagból álló befektetési bizottságot, amely a korábbi Stadtsparkasse Köln-nél a leányvállalati befektetésekkel kapcsolatos előzetes döntésekért felelt. A gazdasági szempontok szerint vizsgálandó tőkebefektetési ügyekben a befektetéspolitikai felelősséget az igazgatóságra ruházták át. A Sparkasse minden új befektetését ezenkívül az igazgatósági tanácsnak is jóvá kell hagynia.

| (40) | Azért, hogy a megváltozott takarékpénztári törvényt figyelembe vegyék, a Sparkasse-nak Kockázat- és Mérlegvizsgáló Bizottságot kellett felállítania és ezeket széleskörű felügyeleti jogkörrel kellett felruháznia. Ezenkívül a törvény előírja, hogy az igazgatási tanács tagjainak rendelkezniük kell a takarékpénztár üzleti tevékenységének megítéléséhez és felügyeletéhez szükséges szaktudással. A Sparkasse irányításának kizárólagos felelősségét az igazgatóság viseli, és semmiképp sem köteles az igazgatási tanács vagy a részvényesek utasításai szerint cselekedni. |
| --- | --- |

(40)

Azért, hogy a megváltozott takarékpénztári törvényt figyelembe vegyék, a Sparkasse-nak Kockázat- és Mérlegvizsgáló Bizottságot kellett felállítania és ezeket széleskörű felügyeleti jogkörrel kellett felruháznia. Ezenkívül a törvény előírja, hogy az igazgatási tanács tagjainak rendelkezniük kell a takarékpénztár üzleti tevékenységének megítéléséhez és felügyeletéhez szükséges szaktudással. A Sparkasse irányításának kizárólagos felelősségét az igazgatóság viseli, és semmiképp sem köteles az igazgatási tanács vagy a részvényesek utasításai szerint cselekedni.

| (41) | A Sparkasse a vállalatirányítási szerkezetben (corporate governance struktur) már végrehajtott korrekciókon felül a vállalatvezetést (corporate governance) úgy erősíti meg, hogy növeli az igazgatási tanácsban résztvevő összesen 18 tagból a független (21) tagok számát, a jelenlegi 2-ről 4-re. 2011. január 1-jétől a Mérlegvizsgáló Bizottságban 7 tag lesz az eddigi 9 helyett, a Kockázati Bizottságban pedig 6 tag az eddigi 9 helyett. A Befektetési Bizottságot 2011 végéig, a Stratégiai Bizottságot 2010 végéig kell megszüntetni. A Befektetési Bizottság automatikusan veszít jelentősségéből, amint a Sparkasse leányvállalatai nagy részét értékesítette. A Stratégiai Bizottság feladatait az igazgatóság veszi át. Végül a vállalatok átvételére vonatkozó döntéshozatali eljárást úgy változtatják meg, hogy az igazgatóság csak egyhangúlag, valamint [2–5] millió EUR néveleges értékű befektetés estén előzetes átvilágítási vizsgálat (due diligence vizsgálat) után, vagy a vállalatok független szakértő bevonásával történő értékelése után hozhat részesedési döntéseket. |
| --- | --- |

(41)

A Sparkasse a vállalatirányítási szerkezetben (corporate governance struktur) már végrehajtott korrekciókon felül a vállalatvezetést (corporate governance) úgy erősíti meg, hogy növeli az igazgatási tanácsban résztvevő összesen 18 tagból a független (21) tagok számát, a jelenlegi 2-ről 4-re. 2011. január 1-jétől a Mérlegvizsgáló Bizottságban 7 tag lesz az eddigi 9 helyett, a Kockázati Bizottságban pedig 6 tag az eddigi 9 helyett. A Befektetési Bizottságot 2011 végéig, a Stratégiai Bizottságot 2010 végéig kell megszüntetni. A Befektetési Bizottság automatikusan veszít jelentősségéből, amint a Sparkasse leányvállalatai nagy részét értékesítette. A Stratégiai Bizottság feladatait az igazgatóság veszi át. Végül a vállalatok átvételére vonatkozó döntéshozatali eljárást úgy változtatják meg, hogy az igazgatóság csak egyhangúlag, valamint [2–5] millió EUR néveleges értékű befektetés estén előzetes átvilágítási vizsgálat (due diligence vizsgálat) után, vagy a vállalatok független szakértő bevonásával történő értékelése után hozhat részesedési döntéseket.

4.5.   Hibrid tőkeeszközök

| (42) | A Sparkasse 224 millió EUR értékben birtokol hibrid tőkét (ügyfél haszonélvezeti szelvényeket) független befektetőknél. A Németország által megadottak szerint a haszonélvezeti jegyek és az ügyfél lakossági haszonélvezeti szelvények egyenrangúak. A csendestársi befektetést mindkét haszonélvezeti forma mögé sorolták be. Amint a 3. táblázat mutatja, 2008 óta már nem fizetett ki kupont hibrid tőkére. 2008-ban és 2009-ben a haszonélvezeti jegyek 57,4 millió EUR mértékben részesedtek a veszteségekből. A csendestársi befektetés és az ügyfél haszonélvezeti szelvények 2009-ben részesedtek a veszteségekből. 2010 óta újra feltöltik a hibrid tőkeeszközöket, és 2011-től az eddig nem teljesített osztalékok kifizetését 2012-ig pótolják. 2013-ra minden hibrid tőkeeszközt újra feltöltenek és minden nem teljesített kupon kifizetését pótolnak, úgy, hogy minden egyes eszközre teljes kuponösszeget fizetnek. Mivel kuponkifizetést pozitív eredménykimutatás, illetve pozitív mérleg esetén kell teljesíteni, a Sparkasse semmiképp sem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a kuponkifizetés esetleges felfüggesztésére vonatkozóan, amennyiben a Sparkasse jövedelmezően működik és a névleges tőke esetleges csökkenései újra feltöltésre kerültek.

  3. táblázat


  A Sparkasse KölnBonn osztalékfizetései 2009–2014 (alapeset) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti nyereség | | – 98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |
| Tőkeeszköz utáni osztalék |
| A támogató társaság haszonélvezeti | Részv. a veszteségből | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tőke újrafeltöltés | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupon | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ügyfél haszonélvezeti jegyek | Részv. a veszteségből | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tőke újrafeltöltés | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupon | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Csendes befektetés | Részv. a veszteségből | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tőke újrafeltöltés | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupon | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

A Sparkasse 224 millió EUR értékben birtokol hibrid tőkét (ügyfél haszonélvezeti szelvényeket) független befektetőknél. A Németország által megadottak szerint a haszonélvezeti jegyek és az ügyfél lakossági haszonélvezeti szelvények egyenrangúak. A csendestársi befektetést mindkét haszonélvezeti forma mögé sorolták be. Amint a 3. táblázat mutatja, 2008 óta már nem fizetett ki kupont hibrid tőkére. 2008-ban és 2009-ben a haszonélvezeti jegyek 57,4 millió EUR mértékben részesedtek a veszteségekből. A csendestársi befektetés és az ügyfél haszonélvezeti szelvények 2009-ben részesedtek a veszteségekből. 2010 óta újra feltöltik a hibrid tőkeeszközöket, és 2011-től az eddig nem teljesített osztalékok kifizetését 2012-ig pótolják. 2013-ra minden hibrid tőkeeszközt újra feltöltenek és minden nem teljesített kupon kifizetését pótolnak, úgy, hogy minden egyes eszközre teljes kuponösszeget fizetnek. Mivel kuponkifizetést pozitív eredménykimutatás, illetve pozitív mérleg esetén kell teljesíteni, a Sparkasse semmiképp sem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a kuponkifizetés esetleges felfüggesztésére vonatkozóan, amennyiben a Sparkasse jövedelmezően működik és a névleges tőke esetleges csökkenései újra feltöltésre kerültek.

3. táblázat

A Sparkasse KölnBonn osztalékfizetései 2009–2014 (alapeset)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Adózás előtti nyereség

– 98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

Tőkeeszköz utáni osztalék

A támogató társaság haszonélvezeti

Részv. a veszteségből

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Tőke újrafeltöltés

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupon

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ügyfél haszonélvezeti jegyek

Részv. a veszteségből

0

12,5

0

0

0

0

0

Tőke újrafeltöltés

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupon

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Csendes befektetés

Részv. a veszteségből

0

19,5

0

0

0

0

0

Tőke újrafeltöltés

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupon

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse – kivéve a szerződéses kötelezettség esetét – nem teljesít kuponkifizetést magánbefektetők hibrid tőkéje után (lásd I. melléklet (7) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(43)

Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse – kivéve a szerződéses kötelezettség esetét – nem teljesít kuponkifizetést magánbefektetők hibrid tőkéje után (lásd I. melléklet (7) preambulumbekezdés).

4.6.   WestLB

| (44) | A Sparkasse gazdasági nehézségeinek egy további oka a WestLB-ben való részesedése volt. A Sparkasse-nak összesen [...] millió EUR vesztesége keletkezett amiatt, hogy a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (RSGV) tagjaként hozzájárult a tartalékalap dotálásához, amelyet a Sparkassen- und Giroverband fedezeti hálóként létesített a szövetség tagjai és a Landesbankok (országos bankok) számára. A tartalékalapot 2008-ban, a WestLB megmentési intézkedéseivel kapcsolatban vették igénybe. A maradék kockázati expozíció továbbra is fennáll a Sparkasse WestLB-ben való közvetlen részesedése, és az RSGV tagjaként a WestLB-hez tartozó Bad Bank iránti közvetett felelősség miatt. |
| --- | --- |

(44)

A Sparkasse gazdasági nehézségeinek egy további oka a WestLB-ben való részesedése volt. A Sparkasse-nak összesen [...] millió EUR vesztesége keletkezett amiatt, hogy a Rheinischen Sparkassen- und Giroverband (RSGV) tagjaként hozzájárult a tartalékalap dotálásához, amelyet a Sparkassen- und Giroverband fedezeti hálóként létesített a szövetség tagjai és a Landesbankok (országos bankok) számára. A tartalékalapot 2008-ban, a WestLB megmentési intézkedéseivel kapcsolatban vették igénybe. A maradék kockázati expozíció továbbra is fennáll a Sparkasse WestLB-ben való közvetlen részesedése, és az RSGV tagjaként a WestLB-hez tartozó Bad Bank iránti közvetett felelősség miatt.

| (45) | Ugyan a Sparkasse nem közvetlenül fektetett be a West LB-be, az RSGV részesedése által kockázatnak van kitéve, mivel a Sparkasse az RSGV-ben 19 %-os részesedést birtokol. A Németország által megadottak szerint csekély annak a kockázata, hogy az RSGV WestLB-vel kapcsolatos könyv szerinti értékének esetleges romlása hátrányos hatást gyakorolna a Sparkasse-ra. Először is a WestLB-t a közelmúltban egy független harmadik fél értékelte és így a WestLB RSGV mérlegében szereplő könyvértékét 2009. december 31-i fordulónappal a történelmi [...] milliárd EUR-ról [...] millió EUR-ra korrigálták. Következésképpen a Sparkasse közvetlen részesedése a WestLB-ben jelenleg mintegy [...] EUR. Mivel a Sparkasse csupán azért, mert részesedése van az RSGV-ben, szintén kockázatot visel a WestLB-ben, csak az RSGV belső értéke bír jelentősséggel a Sparkasse számára. Ez azonban nem csak a WestLB értékéhez igazodik, hanem az RSGV összes többi leányvállalata és befektetése is befolyásolja. A többi RSGV leányvállalat 2009 végén végrehajtott értékelése azt mutatta, hogy jelentősek a rejtett tartalékok, amelyek elegendőek lennének arra, hogy fedezzék a WestLB 0-ra való leírását, ha ez a legrosszabb esetre készült forgatókönyv szerint szükségessé válna. |
| --- | --- |

(45)

Ugyan a Sparkasse nem közvetlenül fektetett be a West LB-be, az RSGV részesedése által kockázatnak van kitéve, mivel a Sparkasse az RSGV-ben 19 %-os részesedést birtokol. A Németország által megadottak szerint csekély annak a kockázata, hogy az RSGV WestLB-vel kapcsolatos könyv szerinti értékének esetleges romlása hátrányos hatást gyakorolna a Sparkasse-ra. Először is a WestLB-t a közelmúltban egy független harmadik fél értékelte és így a WestLB RSGV mérlegében szereplő könyvértékét 2009. december 31-i fordulónappal a történelmi [...] milliárd EUR-ról [...] millió EUR-ra korrigálták. Következésképpen a Sparkasse közvetlen részesedése a WestLB-ben jelenleg mintegy [...] EUR. Mivel a Sparkasse csupán azért, mert részesedése van az RSGV-ben, szintén kockázatot visel a WestLB-ben, csak az RSGV belső értéke bír jelentősséggel a Sparkasse számára. Ez azonban nem csak a WestLB értékéhez igazodik, hanem az RSGV összes többi leányvállalata és befektetése is befolyásolja. A többi RSGV leányvállalat 2009 végén végrehajtott értékelése azt mutatta, hogy jelentősek a rejtett tartalékok, amelyek elegendőek lennének arra, hogy fedezzék a WestLB 0-ra való leírását, ha ez a legrosszabb esetre készült forgatókönyv szerint szükségessé válna.

| (46) | A Sparkasse [...]-hoz való kötelező hozzájárulása, amellyel a WestLB nem rég létrehozott Bad Bank-jának esetleges veszteségeit kellene fedezni, 25 éves időszakra [...] millió EUR-t tesz ki. Ennek a hozzájárulásnak mindenesetre nincs hátrányos hatása a Sparkasse azon képességére, hogy a jövőben teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt, mivel a [...]-hoz való hozzájárulást kizárólag a jövőbeli nyereségekből lehet finanszírozni. |
| --- | --- |

(46)

A Sparkasse [...]-hoz való kötelező hozzájárulása, amellyel a WestLB nem rég létrehozott Bad Bank-jának esetleges veszteségeit kellene fedezni, 25 éves időszakra [...] millió EUR-t tesz ki. Ennek a hozzájárulásnak mindenesetre nincs hátrányos hatása a Sparkasse azon képességére, hogy a jövőben teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt, mivel a [...]-hoz való hozzájárulást kizárólag a jövőbeli nyereségekből lehet finanszírozni.

4.7.   Részleges korai kiszállás

| (47) | Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse a kapott tőke egy részét a tőkeeszközökre vonatkozóan a szerződésben előírtaknál korábban vissza fogja fizetni (lásd I. melléklet (27) preambulumbekezdés). A visszafizetés 2011-ben indul, és két szakaszban történik. |
| --- | --- |

(47)

Németország biztosított arról, hogy a Sparkasse a kapott tőke egy részét a tőkeeszközökre vonatkozóan a szerződésben előírtaknál korábban vissza fogja fizetni (lásd I. melléklet (27) preambulumbekezdés). A visszafizetés 2011-ben indul, és két szakaszban történik.

| (48) | Elsőként a Zweckverband [...] kapja meg a támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részét 150 millió EUR összegben. A támogató társaság a tranzakció és különösen a vételár összege miatt nem kerül lényegen jobb helyzetbe, mintha megtartotta volna az eszközt (22). A Zweckverband ezután a jelenleg Tier-2 tőkének (kiegészítő tőke) számító haszonélvezeti jegyeket Tier-1 tőkeeszközzé alakítja át. Egy nem halmozódó kuponos új eszköz esetén legalább 30 éves futamidejű, hátrasorolt kötelezettség jönne létre. Ez a lépés körülbelül [0,8–1,0] %-kal javítaná a Sparkasse Tier-1 kvótáját. |
| --- | --- |

(48)

Elsőként a Zweckverband [...] kapja meg a támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részét 150 millió EUR összegben. A támogató társaság a tranzakció és különösen a vételár összege miatt nem kerül lényegen jobb helyzetbe, mintha megtartotta volna az eszközt (22). A Zweckverband ezután a jelenleg Tier-2 tőkének (kiegészítő tőke) számító haszonélvezeti jegyeket Tier-1 tőkeeszközzé alakítja át. Egy nem halmozódó kuponos új eszköz esetén legalább 30 éves futamidejű, hátrasorolt kötelezettség jönne létre. Ez a lépés körülbelül [0,8–1,0] %-kal javítaná a Sparkasse Tier-1 kvótáját.

| (49) | A második lépés feltétele viszont az alaptőke-mutató javulása, ekkor a Sparkasse 2011-ben visszavásárolja a támogató társaságtól az általa birtokolt haszonélvezeti jegyek második részletét (150 millió EUR névleges értékben). Mindkét lépés a Tier-2 tőke összesen [0,5–1,0] % körüli csökkenését vonja maga után. Továbbá az RSGV vagy takarékpénztári szektor egy másik tagja a Sparkasse részesedését két kapcsolt vállalkozásban, a [...]-ban és a [...]-ban piaci áron szerzi meg (23). E két vállalkozásban meglévő közvetett részesedésének eladásával a Sparkasse mérlegfőösszege további [0,2–0,5] %-kal csökkenne. A két vállalat eladása szoros összefüggésben áll a haszonélvezeti jegyek második részletének visszavásárlásával, mivel az RSGV a két társaság megvásárlását a haszonélvezeti jegyek eladásából befolyó bevételekből kívánja fedezni. |
| --- | --- |

(49)

A második lépés feltétele viszont az alaptőke-mutató javulása, ekkor a Sparkasse 2011-ben visszavásárolja a támogató társaságtól az általa birtokolt haszonélvezeti jegyek második részletét (150 millió EUR névleges értékben). Mindkét lépés a Tier-2 tőke összesen [0,5–1,0] % körüli csökkenését vonja maga után. Továbbá az RSGV vagy takarékpénztári szektor egy másik tagja a Sparkasse részesedését két kapcsolt vállalkozásban, a [...]-ban és a [...]-ban piaci áron szerzi meg (23). E két vállalkozásban meglévő közvetett részesedésének eladásával a Sparkasse mérlegfőösszege további [0,2–0,5] %-kal csökkenne. A két vállalat eladása szoros összefüggésben áll a haszonélvezeti jegyek második részletének visszavásárlásával, mivel az RSGV a két társaság megvásárlását a haszonélvezeti jegyek eladásából befolyó bevételekből kívánja fedezni.

5.   A FELTŐKÉSÍTÉSI INTÉZKEDÉST VIZSGÁLÓ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (50) | Emlékezzünk arra, hogy a Bizottság jelen esetben 2009. november 4-én indította meg a szóban forgó feltőkésítési intézkedés hivatalos vizsgálati eljárását, amelyben azt vizsgálták, hogy az intézkedés szerkezetátalakításra adott támogatásként összeegyeztethető-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (24) szerint a belső piaccal. |
| --- | --- |

(50)

Emlékezzünk arra, hogy a Bizottság jelen esetben 2009. november 4-én indította meg a szóban forgó feltőkésítési intézkedés hivatalos vizsgálati eljárását, amelyben azt vizsgálták, hogy az intézkedés szerkezetátalakításra adott támogatásként összeegyeztethető-e az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés (24) szerint a belső piaccal.

| (51) | Továbbá a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy biztosított-e a terhek méltányos elosztása és korlátozott-e a verseny torzulása, ahogy az a támogatási előírásokban meghatározásra került (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését). |
| --- | --- |

(51)

Továbbá a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy biztosított-e a terhek méltányos elosztása és korlátozott-e a verseny torzulása, ahogy az a támogatási előírásokban meghatározásra került (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (50) preambulumbekezdését).

| (52) | Mivel nem tisztázott, hogy a Sparkasse nehézségei a jóval a válság előtt hozott befektetési döntésekre vagy ténylegesen a pénzügyi válságra vezethetők-e vissza, a Bizottság még nem döntött arról, hogy a feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont vagy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá esnek-e. A Bizottság úgy döntött, hogy az alkalmazandó jogalap eldöntése céljából a tények beható vizsgálata szükséges és ezért egy későbbi időpontban hozza meg határozatát. |
| --- | --- |

(52)

Mivel nem tisztázott, hogy a Sparkasse nehézségei a jóval a válság előtt hozott befektetési döntésekre vagy ténylegesen a pénzügyi válságra vezethetők-e vissza, a Bizottság még nem döntött arról, hogy a feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont vagy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá esnek-e. A Bizottság úgy döntött, hogy az alkalmazandó jogalap eldöntése céljából a tények beható vizsgálata szükséges és ezért egy későbbi időpontban hozza meg határozatát.

6.   AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (53) | A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses feltőkésítési intézkedés vonatkozásában más érdekelt féltől nem érkezett be állásfoglalása az eljárás megindításáról határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság megállapítja, hogy a kérdéses feltőkésítési intézkedés vonatkozásában más érdekelt féltől nem érkezett be állásfoglalása az eljárás megindításáról határozattal kapcsolatban.

7.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (54) | Németország megvizsgálta a Bizottság 2009. november 4-i, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindításáról szóló határozatát. A Németországi Szövetségi Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot, hogy fenntartja álláspontját, miszerint a szóban forgó, a Sparkasse javára csendestársi befektetés és haszonélvezeti jegyek formájában hozott feltőkésítési intézkedés a az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy véli, hogy az intézkedések, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza (vö. az eljárás megindításáról szóló határozat (24)–(28) preambulumbekezdéseivel), összhangban van a piacgazdasági alapon működő befektető alapelvével. |
| --- | --- |

(54)

Németország megvizsgálta a Bizottság 2009. november 4-i, az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdés szerinti eljárás megindításáról szóló határozatát. A Németországi Szövetségi Köztársaság tájékoztatta a Bizottságot, hogy fenntartja álláspontját, miszerint a szóban forgó, a Sparkasse javára csendestársi befektetés és haszonélvezeti jegyek formájában hozott feltőkésítési intézkedés a az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy véli, hogy az intézkedések, amint azt az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmazza (vö. az eljárás megindításáról szóló határozat (24)–(28) preambulumbekezdéseivel), összhangban van a piacgazdasági alapon működő befektető alapelvével.

| (55) | Németország ellentmond a Bizottságnak azon megállapításának, hogy a hibrid tőke piaca a feltőkésítési intézkedés végrehajtásának időpontjában (azaz 2008 végén/2009 elején) teljesen „meddő” lett volna (25), és ebből következően akkoriban egyetlen piacgazdasági alapon működő befektető vagy tulajdonos sem végzett volna – még magasabb ár ellenében sem – ilyen befektetést (az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdése). Németország azt állítja, hogy a Sparkasset nem érintette a piac ilyen alakulása, 2008 utolsó négy hónapjában mintegy [10–15] millió EUR, 2009 első negyedévében mintegy [35–40] millió EUR összegben tudott hátrasorolt kötelezettségeket kibocsátani, akár több százezer eurós részletekben. |
| --- | --- |

(55)

Németország ellentmond a Bizottságnak azon megállapításának, hogy a hibrid tőke piaca a feltőkésítési intézkedés végrehajtásának időpontjában (azaz 2008 végén/2009 elején) teljesen „meddő” lett volna (25), és ebből következően akkoriban egyetlen piacgazdasági alapon működő befektető vagy tulajdonos sem végzett volna – még magasabb ár ellenében sem – ilyen befektetést (az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdése). Németország azt állítja, hogy a Sparkasset nem érintette a piac ilyen alakulása, 2008 utolsó négy hónapjában mintegy [10–15] millió EUR, 2009 első negyedévében mintegy [35–40] millió EUR összegben tudott hátrasorolt kötelezettségeket kibocsátani, akár több százezer eurós részletekben.

| (56) | Németország továbbá azt is állítja, hogy a Sparkasse KölnBonn támogató társaság általi feltőkésítését nem állami forrásból finanszírozták. |
| --- | --- |

(56)

Németország továbbá azt is állítja, hogy a Sparkasse KölnBonn támogató társaság általi feltőkésítését nem állami forrásból finanszírozták.

| (57) | Amennyiben a Bizottság mégis megerősítené előzetes következtetését, mely szerint a Sparkasse feltőkésítése állami támogatást tartalmaz, abban az esetben Németország meg van győződve arról, hogy az állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(57)

Amennyiben a Bizottság mégis megerősítené előzetes következtetését, mely szerint a Sparkasse feltőkésítése állami támogatást tartalmaz, abban az esetben Németország meg van győződve arról, hogy az állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető a belső piaccal.

| (58) | Németország azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a Bizottság 2009. július 23-i, „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményének (26) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) összes feltételét. |
| --- | --- |

(58)

Németország azt állítja, hogy a szerkezetátalakítási terv teljesíti a Bizottság 2009. július 23-i, „a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményének (26) (a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény) összes feltételét.

| (59) | Németország úgy véli, a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a bank újra visszanyerje hosszú távú életképességét, és hogy elegendő önrésszel járuljon hozzá az szerkezetátalakítás költségeihez, valamint azt, hogy a verseny esetleges, támogatások okozta torzulását mélyreható szerkezeti intézkedésekkel és magatartási rendszabályokkal korlátozzák. |
| --- | --- |

(59)

Németország úgy véli, a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a bank újra visszanyerje hosszú távú életképességét, és hogy elegendő önrésszel járuljon hozzá az szerkezetátalakítás költségeihez, valamint azt, hogy a verseny esetleges, támogatások okozta torzulását mélyreható szerkezeti intézkedésekkel és magatartási rendszabályokkal korlátozzák.

| (60) | Németország kötelezettségvállalásai az I., II. és III. mellékletekben találhatók és azok a jelen határozat szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében egy ellenőrző megbízottat neveznek ki. A kinevezési eljárást és az ellenőrző megbízott kötelezettségeit a II. melléklet rögzíti. Németország ezen felül kötelezte magát egy értékesítési időkeret betartására (I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdések). Amennyiben ezt az időkeretet nem tartaná be, úgy kineveznek egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt. A kinevezési eljárást, valamint az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségeit a III. melléklet rögzíti. |
| --- | --- |

(60)

Németország kötelezettségvállalásai az I., II. és III. mellékletekben találhatók és azok a jelen határozat szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében egy ellenőrző megbízottat neveznek ki. A kinevezési eljárást és az ellenőrző megbízott kötelezettségeit a II. melléklet rögzíti. Németország ezen felül kötelezte magát egy értékesítési időkeret betartására (I. melléklet (10) és (13) preambulumbekezdések). Amennyiben ezt az időkeretet nem tartaná be, úgy kineveznek egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt. A kinevezési eljárást, valamint az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségeit a III. melléklet rögzíti.

8.   TÁMOGATÁSJOGI ÉRTÉKELÉS

8.1.   Állami támogatás fennállása és a támogatás összege

| (61) | A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (62) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban (5.1. fejezet) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse javára történő mindkét feltőkésítési intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság nem tudott csatlakozni Németország érveléséhez, miszerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel mindkét eszköz számára olyan feltételeket teremtettek, hogy azokat egy piacgazdasági alapon működő befektető elfogadta volna. Még ha a két eszközért 2008 elejéig fizetett ellentételezés meg is felelne a hasonló eszközökért fizetett kamatoknak, az jelen esetben a Sparkasse életképességének hiánya miatt fennálló nagy kockázat következtében túlzottan alacsony volt. Ezenkívül abban az időpontban, amikor a feltőkésítést végrehajtották, a piac a hibrid tőke tekintetében teljesen meddő volt. Ezért a Bizottság a keretfeltételekre való tekintettel és különösen a piaci helyzet figyelembevételével nem tudta elfogadni Németország érvelését, miszerint egy piacgazdasági alapon működő befektető a befektetést még azonos feltételek mellett is végrehajtotta volna. |
| --- | --- |

(62)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban (5.1. fejezet) a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a Sparkasse javára történő mindkét feltőkésítési intézkedés állami támogatásnak minősül. A Bizottság nem tudott csatlakozni Németország érveléséhez, miszerint az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel mindkét eszköz számára olyan feltételeket teremtettek, hogy azokat egy piacgazdasági alapon működő befektető elfogadta volna. Még ha a két eszközért 2008 elejéig fizetett ellentételezés meg is felelne a hasonló eszközökért fizetett kamatoknak, az jelen esetben a Sparkasse életképességének hiánya miatt fennálló nagy kockázat következtében túlzottan alacsony volt. Ezenkívül abban az időpontban, amikor a feltőkésítést végrehajtották, a piac a hibrid tőke tekintetében teljesen meddő volt. Ezért a Bizottság a keretfeltételekre való tekintettel és különösen a piaci helyzet figyelembevételével nem tudta elfogadni Németország érvelését, miszerint egy piacgazdasági alapon működő befektető a befektetést még azonos feltételek mellett is végrehajtotta volna.

| (63) | A részletes vizsgálatból nem derültek ki olyan információk, amelyek ezt a megállapítást megváltoztatták volna. A Sparkasse által 2008.végén és 2009 első negyedévében kibocsátott hátrasorolt kötelezettségek az egyes részletek alacsony összege miatt nem jelentenek megbízható bizonyítékot arra nézve, hogy a hibrid tőkeeszközök piaca ténylegesen működött. A több százezer euro értékű hibrid tőke részletekkel kapcsolatos kockázat nem hasonlítható össze egy 150 millió EUR névleges értékű eszköz kockázatával és azt a magánpiacok sokkal könnyebben elfogadják. Ezért a Bizottság továbbra is fenntartja azon megállapítását, hogy az adott időpontban semmilyen piacgazdasági alapon működő befektető nem vett volna fel olyan hibrid tőke kölcsönt, amely mértékében és jellemzőiben a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedésekkel összehasonlítható lett volna. |
| --- | --- |

(63)

A részletes vizsgálatból nem derültek ki olyan információk, amelyek ezt a megállapítást megváltoztatták volna. A Sparkasse által 2008.végén és 2009 első negyedévében kibocsátott hátrasorolt kötelezettségek az egyes részletek alacsony összege miatt nem jelentenek megbízható bizonyítékot arra nézve, hogy a hibrid tőkeeszközök piaca ténylegesen működött. A több százezer euro értékű hibrid tőke részletekkel kapcsolatos kockázat nem hasonlítható össze egy 150 millió EUR névleges értékű eszköz kockázatával és azt a magánpiacok sokkal könnyebben elfogadják. Ezért a Bizottság továbbra is fenntartja azon megállapítását, hogy az adott időpontban semmilyen piacgazdasági alapon működő befektető nem vett volna fel olyan hibrid tőke kölcsönt, amely mértékében és jellemzőiben a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedésekkel összehasonlítható lett volna.

| (64) | Ami a támogató társaság által a Sparkasse feltőkésítésére felhasznált eszközök jellegét illeti, a Bizottságot emlékeztet arra, hogy más esetekben már döntött úgy, hogy a támogató társaság forrásait tekintve közvetlenül vagy közvetve közszervek által ellenőrzött eszközökről van szó (27). A Bizottság véleménye szerint ez vonatkozik a támogató társaságra is, amely az RSGV 100 %-os leányvállalata. Ezért ezek az eszközök az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében állami eszközöknek tekintendők. |
| --- | --- |

(64)

Ami a támogató társaság által a Sparkasse feltőkésítésére felhasznált eszközök jellegét illeti, a Bizottságot emlékeztet arra, hogy más esetekben már döntött úgy, hogy a támogató társaság forrásait tekintve közvetlenül vagy közvetve közszervek által ellenőrzött eszközökről van szó (27). A Bizottság véleménye szerint ez vonatkozik a támogató társaságra is, amely az RSGV 100 %-os leányvállalata. Ezért ezek az eszközök az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében állami eszközöknek tekintendők.

| (65) | A fentiek alapján a Bizottság megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő következtetését, hogy a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján a Bizottság megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatában szereplő következtetését, hogy a Sparkasse javára végrehajtott feltőkésítési intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

| (66) | Továbbá meg kell állapítani, hogy a megmentési célú támogatásokat szerkezetátalakítási támogatásokká alakították át, amelyek továbbra is előnyt jelentenek a Sparkasse számára. Az intézkedések egy olyan időszakban tették lehetővé a Sparkasse finanszírozását, amikor, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válságra, a Sparkasse nem volt képes a piacon tőkéhez jutni. Ez gazdasági előnyt nyújt a Sparkasse-nak és erősíti a pozícióját azokkal a németországi és más tagállambeli versenytársakkal szemben, akik nem részesültek ugyanilyen támogatásban. A támogatás ezért alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. |
| --- | --- |

(66)

Továbbá meg kell állapítani, hogy a megmentési célú támogatásokat szerkezetátalakítási támogatásokká alakították át, amelyek továbbra is előnyt jelentenek a Sparkasse számára. Az intézkedések egy olyan időszakban tették lehetővé a Sparkasse finanszírozását, amikor, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válságra, a Sparkasse nem volt képes a piacon tőkéhez jutni. Ez gazdasági előnyt nyújt a Sparkasse-nak és erősíti a pozícióját azokkal a németországi és más tagállambeli versenytársakkal szemben, akik nem részesültek ugyanilyen támogatásban. A támogatás ezért alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására.

| (67) | A tőkejuttatásokban foglalt támogatási elem 650 millió EUR-t tesz ki és a Sparkasse kockázatokkal súlyozott eszközállománya 3,3 %-nak felel meg (2008 végi állapot). |
| --- | --- |

(67)

A tőkejuttatásokban foglalt támogatási elem 650 millió EUR-t tesz ki és a Sparkasse kockázatokkal súlyozott eszközállománya 3,3 %-nak felel meg (2008 végi állapot).

8.2.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

8.2.1.   Az összeegyeztethetőség vizsgálatának jogalapja

| (68) | A Bizottság 2009. november 4-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában még nem hozott döntést a feltőkésítési intézkedések vizsgálatánál alkalmazandó jogalapról. Az akkor rendelkezésre álló információk szerint a Sparkasse nehézségei fő okának a pénzügyi válság előtt regionális fejlesztésekbe való befektetésekről hozott döntések tűntek. Mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi válság csupán még jobban kiélezte a Sparkasse gazdasági nehézségeit, a Bizottság nem zárta ki az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont alkalmazását. Mivel azonban a feltőkésítési intézkedésekre a pénzügyi válság csúcspontján került sor, többek között – a Bizottság bajba jutott bankokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével – az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont is alkalmazhatónak tűnik. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság 2009. november 4-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában még nem hozott döntést a feltőkésítési intézkedések vizsgálatánál alkalmazandó jogalapról. Az akkor rendelkezésre álló információk szerint a Sparkasse nehézségei fő okának a pénzügyi válság előtt regionális fejlesztésekbe való befektetésekről hozott döntések tűntek. Mivel úgy tűnik, hogy a pénzügyi válság csupán még jobban kiélezte a Sparkasse gazdasági nehézségeit, a Bizottság nem zárta ki az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont alkalmazását. Mivel azonban a feltőkésítési intézkedésekre a pénzügyi válság csúcspontján került sor, többek között – a Bizottság bajba jutott bankokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatának figyelembevételével – az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont is alkalmazhatónak tűnik.

| (69) | Még ha az eddig döntések és határozatok esetében figyelembe is vették a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (a továbbiakban: megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás) (28), úgy a Bizottság szerkezetátalakításról szóló közleményének (49) preambulum bekezdésében tisztázta, hogy a Bizottság 2010. december 31-vel bezárólag minden hozzá bejelentett támogatás esetében a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján, és nem megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás alapján fogja megvizsgálni, hogy a támogatás a pénzintézet számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás-e. |
| --- | --- |

(69)

Még ha az eddig döntések és határozatok esetében figyelembe is vették a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást (a továbbiakban: megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás) (28), úgy a Bizottság szerkezetátalakításról szóló közleményének (49) preambulum bekezdésében tisztázta, hogy a Bizottság 2010. december 31-vel bezárólag minden hozzá bejelentett támogatás esetében a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján, és nem megmentésről és szerkezetátalakításról szóló iránymutatás alapján fogja megvizsgálni, hogy a támogatás a pénzintézet számára nyújtott szerkezetátalakítási támogatás-e.

| (70) | Tekintettel a német banki szektor tartós sérülékenységére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németország egyik legnagyobb takarékpénztárának esetleges megszüntetése a [...] a rendszerben kialakuló következmények miatt Németország pénzügyi stabilitását is veszélyeztethette volna. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel a német banki szektor tartós sérülékenységére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németország egyik legnagyobb takarékpénztárának esetleges megszüntetése a [...] a rendszerben kialakuló következmények miatt Németország pénzügyi stabilitását is veszélyeztethette volna.

| (71) | Ezért annak vizsgálatára, hogy a Sparkasse pénzügyi támogatása a pénzügyi stabilitást megtartó szerkezetátalakítási támogatásként a belső piaccal összeegyeztethető-e, jogalapként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontját vesszük figyelembe. |
| --- | --- |

(71)

Ezért annak vizsgálatára, hogy a Sparkasse pénzügyi támogatása a pénzügyi stabilitást megtartó szerkezetátalakítási támogatásként a belső piaccal összeegyeztethető-e, jogalapként az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontját vesszük figyelembe.

8.2.2.   A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal való

| (72) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a szerkezetátalakítás alá vont, kedvezményezett pénzintézet számára készült szerkezetátalakítási tervből először is ki kell derülnie, hogy az képes lesz hosszú távú életképességét helyreállítani. Másodszor a támogatásnak szükséges minimumra kell szorítkoznia; továbbá a kedvezményezett pénzintézetnek és tulajdonosának, amennyire csak lehetséges, saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban. Harmadszor intézkedéseket kell előírni a kedvezményezett pénzintézet piaci hatalmának mesterséges támogatása miatti versenytorzulás korlátozása és a verseny által meghatározott banki szektort biztosítása érdekében. Továbbá át kell gondolni a felügyelet kérdéseit és az eljárástechnikai szempontokat. |
| --- | --- |

(72)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény értelmében a szerkezetátalakítás alá vont, kedvezményezett pénzintézet számára készült szerkezetátalakítási tervből először is ki kell derülnie, hogy az képes lesz hosszú távú életképességét helyreállítani. Másodszor a támogatásnak szükséges minimumra kell szorítkoznia; továbbá a kedvezményezett pénzintézetnek és tulajdonosának, amennyire csak lehetséges, saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban. Harmadszor intézkedéseket kell előírni a kedvezményezett pénzintézet piaci hatalmának mesterséges támogatása miatti versenytorzulás korlátozása és a verseny által meghatározott banki szektort biztosítása érdekében. Továbbá át kell gondolni a felügyelet kérdéseit és az eljárástechnikai szempontokat.

i.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (73) | Németország a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9)-től (11) preambulumbekezdéseinek előírása szerint egy átfogó és részletes, teljes körű adatokat magában foglaló szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Sparkasse üzleti modelljéről. A szerkezetátalakítási terv foglalkozik a Sparkasse pénzügyi nehézségeit kiváltó okokkal is. |
| --- | --- |

(73)

Németország a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9)-től (11) preambulumbekezdéseinek előírása szerint egy átfogó és részletes, teljes körű adatokat magában foglaló szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Sparkasse üzleti modelljéről. A szerkezetátalakítási terv foglalkozik a Sparkasse pénzügyi nehézségeit kiváltó okokkal is.

| (74) | Az üzleti modell egy hagyományos regionális értékesítő takarékpénztár üzleti alapjait megcélzó új stratégiai irányultságot ír elő. A Sparkasse a Köln-Bonn gazdasági térségben lévő hagyományos ügyfélköreinek nyújtott, lakossági banki szolgáltatásokra fog összpontosítani, azaz lakossági ügyfelekre, kkv-kra, valamint kisebb ipari és intézményi ügyfelekre. A Sparkasse tehát az alapszabályának megfelelő üzleti területekre és fő kompetenciákra fog koncentrálni, és visszavonul azoktól a területektől, amelyek pénzügyi nehézségeit okozták. A bank a jövőben tartózkodik minden saját számlás ügylettől, értékesíti a nem a fő tevékenységi körbe tartozó leányvállalatokat, és nem fektet be többé SAA és ABS portófiókba. A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse új üzleti modellje koherens és hosszútávon fenntartható. |
| --- | --- |

(74)

Az üzleti modell egy hagyományos regionális értékesítő takarékpénztár üzleti alapjait megcélzó új stratégiai irányultságot ír elő. A Sparkasse a Köln-Bonn gazdasági térségben lévő hagyományos ügyfélköreinek nyújtott, lakossági banki szolgáltatásokra fog összpontosítani, azaz lakossági ügyfelekre, kkv-kra, valamint kisebb ipari és intézményi ügyfelekre. A Sparkasse tehát az alapszabályának megfelelő üzleti területekre és fő kompetenciákra fog koncentrálni, és visszavonul azoktól a területektől, amelyek pénzügyi nehézségeit okozták. A bank a jövőben tartózkodik minden saját számlás ügylettől, értékesíti a nem a fő tevékenységi körbe tartozó leányvállalatokat, és nem fektet be többé SAA és ABS portófiókba. A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse új üzleti modellje koherens és hosszútávon fenntartható.

| (75) | A Sparkasse nehézségei lényegében három üzleti területre vezethetők vissza: i) a regionális fejlesztési projektek, ii) az ABS és az STM portfóliókba való befektetések és iii) a Sparkasse WestLB-ben való részesedése. |
| --- | --- |

(75)

A Sparkasse nehézségei lényegében három üzleti területre vezethetők vissza: i) a regionális fejlesztési projektek, ii) az ABS és az STM portfóliókba való befektetések és iii) a Sparkasse WestLB-ben való részesedése.

| (76) | A Sparkasse már 2008-ban megkezdte azon leányvállalatai értékesítését, illetve felszámolását, amelyek nem a fő üzleti tevékenységi körbe tartoztak és a regionális fejlesztésekben tevékenykedtek. E üzleti tevékenységek teljes megszüntetése szükséges és alkalmas arra, hogy eloszlassa a Bizottság versenyjogi aggályait, mivel az értékesítéssel ki lehet zárni a leányvállalatokkal kapcsolatos további veszteségeket vagy kockázatok további növekedését. Továbbá a leányvállalatok értékesítésével nem csak tőke, hanem vezetői kapacitás is felszabadul, amit azután ismét a Sparkasse fő üzleti tevékenységére lehet fordítani. Az értékesítések mindezen felül a Sparkasse mérlegét mintegy [180-230] millió EUR összeggel ([0-2] %-kal) csökkentik (29). |
| --- | --- |

(76)

A Sparkasse már 2008-ban megkezdte azon leányvállalatai értékesítését, illetve felszámolását, amelyek nem a fő üzleti tevékenységi körbe tartoztak és a regionális fejlesztésekben tevékenykedtek. E üzleti tevékenységek teljes megszüntetése szükséges és alkalmas arra, hogy eloszlassa a Bizottság versenyjogi aggályait, mivel az értékesítéssel ki lehet zárni a leányvállalatokkal kapcsolatos további veszteségeket vagy kockázatok további növekedését. Továbbá a leányvállalatok értékesítésével nem csak tőke, hanem vezetői kapacitás is felszabadul, amit azután ismét a Sparkasse fő üzleti tevékenységére lehet fordítani. Az értékesítések mindezen felül a Sparkasse mérlegét mintegy [180-230] millió EUR összeggel ([0-2] %-kal) csökkentik (29).

| (77) | Mivel a Köln városnak eladandó leányvállalatok ügyletei elsősorban ingatlanfejlesztések és ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatások, a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének (impaired-asset közlemény) (30) alkalmazása a Bizottság véleménye szerint nem szükséges és nem is helyénvaló. A leányvállalatok könyv szerinti értékét az utóbbi években már erősen lefelé korrigálták annak érdekében, hogy azt a vállalatok piaci értékéhez igazítsák. Ezért a leányvállalatok értékesítése nem okozhat túl nagy veszteségeket a Sparkasse számára. Ezenkívül Németország vállalása, hogy a Sparkasse független szakértő által meghatározott piaci értékeken adja el a leányvállalatokat, biztosítja, hogy az értékesítéshez nem kapcsolódik majd további állami támogatás. |
| --- | --- |

(77)

Mivel a Köln városnak eladandó leányvállalatok ügyletei elsősorban ingatlanfejlesztések és ingatlanhoz kapcsolódó szolgáltatások, a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének (impaired-asset közlemény) (30) alkalmazása a Bizottság véleménye szerint nem szükséges és nem is helyénvaló. A leányvállalatok könyv szerinti értékét az utóbbi években már erősen lefelé korrigálták annak érdekében, hogy azt a vállalatok piaci értékéhez igazítsák. Ezért a leányvállalatok értékesítése nem okozhat túl nagy veszteségeket a Sparkasse számára. Ezenkívül Németország vállalása, hogy a Sparkasse független szakértő által meghatározott piaci értékeken adja el a leányvállalatokat, biztosítja, hogy az értékesítéshez nem kapcsolódik majd további állami támogatás.

| (78) | Az ABS és az SAA portfóliók további okai voltak a Sparkasse pénzügyi nehézségeinek. Ezeket a befektetéseket már jelentősen csökkentették. A Sparkasse 2014-ig teljesen kiszáll ezekből a portfóliókból. Mivel ezek a befektetések már nem felelnek meg a Sparkasse új üzleti modelljének, az ebből a portfólióból való kiszállás szükséges lépés a Sparkasse új stratégiájának megvalósításához. Mivel a az ABS és SAA portfóliókban maradó vagyoni érték jelenlegi könyv szerinti értéke összességében megfelel a piaci értéknek, a maradvány kockázati expozíció e portfólióknál behatárolt és nem befolyásolja károsan a Sparkasse életképességét. |
| --- | --- |

(78)

Az ABS és az SAA portfóliók további okai voltak a Sparkasse pénzügyi nehézségeinek. Ezeket a befektetéseket már jelentősen csökkentették. A Sparkasse 2014-ig teljesen kiszáll ezekből a portfóliókból. Mivel ezek a befektetések már nem felelnek meg a Sparkasse új üzleti modelljének, az ebből a portfólióból való kiszállás szükséges lépés a Sparkasse új stratégiájának megvalósításához. Mivel a az ABS és SAA portfóliókban maradó vagyoni érték jelenlegi könyv szerinti értéke összességében megfelel a piaci értéknek, a maradvány kockázati expozíció e portfólióknál behatárolt és nem befolyásolja károsan a Sparkasse életképességét.

| (79) | Végül, a Sparkasse fennmaradó, a WestLB-ben való, [...] millió EUR veszteséghez vezető részesedésével kapcsolatos kockázata korlátozott és az RSGV befektetési portfólióban meglévő rejtett tartalékok által biztosított. A Sparkasse hozzájárulása a [...-hoz] csak a jövőbeni nettó nyereségből származik majd és ez a hozzájárulási kötelezettség nem fogja veszélyeztetni a Sparkasse hosszú távú életképességét. Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a hozzájárulásokat a [...-hoz] csak azután lehet kifizetni, miután az állami tőkét a feltőkésítési feltételekkel összhangban megtérítették. |
| --- | --- |

(79)

Végül, a Sparkasse fennmaradó, a WestLB-ben való, [...] millió EUR veszteséghez vezető részesedésével kapcsolatos kockázata korlátozott és az RSGV befektetési portfólióban meglévő rejtett tartalékok által biztosított. A Sparkasse hozzájárulása a [...-hoz] csak a jövőbeni nettó nyereségből származik majd és ez a hozzájárulási kötelezettség nem fogja veszélyeztetni a Sparkasse hosszú távú életképességét. Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a hozzájárulásokat a [...-hoz] csak azután lehet kifizetni, miután az állami tőkét a feltőkésítési feltételekkel összhangban megtérítették.

| (80) | A Bizottság megállapítja, hogy a Sparkasse vezetésének gyenge pontjai már célzott, javításra irányuló intézkedések tárgyát képezték és képzik a jövőben is. A Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben lezajlott összeolvadásával együtt a részvényesi szerkezetben végrehajtott változások és a minősített többségi szavazás bevezetése biztosítják, hogy a tulajdonosok politikai érdekei részesüljenek előnyben a Sparkasse gazdasági érdekeivel szemben. Továbbá a Sparkasse szerveinek taglétszámában és összetételében, valamint a döntéshozatalban bekövetkezett változások lehetővé teszik a legfelsőbb cégvezetés beszámolási kötelezettségével kapcsolatos jobbításokat. A Sparkasse szerveiben végbemenő, erősen koncentrált felelősségvállalás és a [külső ...] és nem politikai szférából származó tagok nagyobb részesedése jobb döntéshozatali áttekinthetőséget és hatékonyságot tesz lehetővé. Ezeket az intézkedéseket – a megváltozott részvényesi struktúrához kapcsolódóan – a Sparkasse nehézségeit kiváltó okoknál kell kezdeni, így minimális a kockázat, hogy a Sparkasse ismét részt vesz olyan politikai indíttatású projektekben, amelyek ütköznek a Sparkasse gazdasági érdekeivel. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a hatályos takarékpénztári törvény elegendő függetlenséget biztosít a Sparkasse vezetőségének. A Sparkasse által benyújtott bizonyítékok, amelyek szerint 2004 óta nem vett részt újabb politikai indíttatású projektben, egyértelművé teszik, hogy a végrehajtott intézkedések hatásosak. Összességében az új vállalatirányítási kódex összhangban van a hasonló esetekben elért eredményekkel (31). A Sparkasse vállalatirányításában végrehajtott és garantált változások ezért olyannak tekinthetők, amelyek megfelelő és kielégítő mértékben hozzájárulnak a Sparkasse hosszú távú életképességének helyreállításához. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megállapítja, hogy a Sparkasse vezetésének gyenge pontjai már célzott, javításra irányuló intézkedések tárgyát képezték és képzik a jövőben is. A Stadtsparkasse Köln és a Sparkasse Bonn 2005-ben lezajlott összeolvadásával együtt a részvényesi szerkezetben végrehajtott változások és a minősített többségi szavazás bevezetése biztosítják, hogy a tulajdonosok politikai érdekei részesüljenek előnyben a Sparkasse gazdasági érdekeivel szemben. Továbbá a Sparkasse szerveinek taglétszámában és összetételében, valamint a döntéshozatalban bekövetkezett változások lehetővé teszik a legfelsőbb cégvezetés beszámolási kötelezettségével kapcsolatos jobbításokat. A Sparkasse szerveiben végbemenő, erősen koncentrált felelősségvállalás és a [külső ...] és nem politikai szférából származó tagok nagyobb részesedése jobb döntéshozatali áttekinthetőséget és hatékonyságot tesz lehetővé. Ezeket az intézkedéseket – a megváltozott részvényesi struktúrához kapcsolódóan – a Sparkasse nehézségeit kiváltó okoknál kell kezdeni, így minimális a kockázat, hogy a Sparkasse ismét részt vesz olyan politikai indíttatású projektekben, amelyek ütköznek a Sparkasse gazdasági érdekeivel. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a hatályos takarékpénztári törvény elegendő függetlenséget biztosít a Sparkasse vezetőségének. A Sparkasse által benyújtott bizonyítékok, amelyek szerint 2004 óta nem vett részt újabb politikai indíttatású projektben, egyértelművé teszik, hogy a végrehajtott intézkedések hatásosak. Összességében az új vállalatirányítási kódex összhangban van a hasonló esetekben elért eredményekkel (31). A Sparkasse vállalatirányításában végrehajtott és garantált változások ezért olyannak tekinthetők, amelyek megfelelő és kielégítő mértékben hozzájárulnak a Sparkasse hosszú távú életképességének helyreállításához.

| (81) | A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9) és (12)-től (15)-ig preambulumbekezdéseiben található feltételeket: Így a tervből ki kell derülnie annak, hogyan tudja a pénzintézet állami támogatás nélkül, amilyen gyorsan csak lehet, helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezenkívül a pénzintézménynek képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő mértékű saját tőke hozamra tegyen szert és ugyanakkor viselni tudja normál üzemi tevékenységének összes költségét és a teljesítse a jogszabályokban előírt, rá vonatkozó sajáttőke-követelményt. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakításról szóló közlemény (9) és (12)-től (15)-ig preambulumbekezdéseiben található feltételeket: Így a tervből ki kell derülnie annak, hogyan tudja a pénzintézet állami támogatás nélkül, amilyen gyorsan csak lehet, helyreállítani hosszú távú életképességét. Ezenkívül a pénzintézménynek képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő mértékű saját tőke hozamra tegyen szert és ugyanakkor viselni tudja normál üzemi tevékenységének összes költségét és a teljesítse a jogszabályokban előírt, rá vonatkozó sajáttőke-követelményt.

| (82) | A Sparkasse 2008-2014 időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést nyújtott be, a bevételi, költség-, értékcsökkenési, nyereség- és tőkepozíció-adatokkal. A Bizottság úgy véli, hogy az alapesetre vonatkozó előrejelzések alapjául reális makroökonómiai adatok szolgáltak. A Sparkasse abból indul ki, hogy 2010-től nyereséges lesz és azt követően az egész szerkezetátalakítási időszakban folyamatosan javulni fognak éves eredményei. Az előrejelzés szerint a saját tőke hozama 2014 évben [9-10] % lesz, ami rendes piaci feltételek mellett egy lakossági banki pénzintézet esetében megfelelő eredmény. Ezenkívül a Sparkasse 2013-tól a teljes ellentételezést fizeti a támogatási intézkedésekért. A Sparkasse tőkemegfelelési mutatói továbbra is jóval meghaladják a jogszabályokban előírt minimális sajáttőke-követelményeket; 2014-re [8-9] %-os alaptőke megfelelési mutatót irányoztak elő (szemben a 2009-es évben kimutatott 6,1 %-kal). |
| --- | --- |

(82)

A Sparkasse 2008-2014 időszakra vonatkozó pénzügyi előrejelzést nyújtott be, a bevételi, költség-, értékcsökkenési, nyereség- és tőkepozíció-adatokkal. A Bizottság úgy véli, hogy az alapesetre vonatkozó előrejelzések alapjául reális makroökonómiai adatok szolgáltak. A Sparkasse abból indul ki, hogy 2010-től nyereséges lesz és azt követően az egész szerkezetátalakítási időszakban folyamatosan javulni fognak éves eredményei. Az előrejelzés szerint a saját tőke hozama 2014 évben [9-10] % lesz, ami rendes piaci feltételek mellett egy lakossági banki pénzintézet esetében megfelelő eredmény. Ezenkívül a Sparkasse 2013-tól a teljes ellentételezést fizeti a támogatási intézkedésekért. A Sparkasse tőkemegfelelési mutatói továbbra is jóval meghaladják a jogszabályokban előírt minimális sajáttőke-követelményeket; 2014-re [8-9] %-os alaptőke megfelelési mutatót irányoztak elő (szemben a 2009-es évben kimutatott 6,1 %-kal).

| (83) | Ezenkívül a Sparkasse igazolta, hogy meg tudna birkózni egy esetleges vészhelyzettel. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv alapjául szolgáló feltevések ésszerűek voltak. Mivel a stressz-tesztből kitűnt, hogy a Sparkasse eredményeit tekintve a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt túlteljesíti, így következésképpen a szerkezetátalakítási közlemény (13) preambulumbekezdésében foglalt feltételeket is teljesíti. Továbbá az érzékenységelemzés azt mutatja, hogy a Sparkasse képes lenne a jövőben egy esetleges jelentős kamatlábváltozást is elviselni. |
| --- | --- |

(83)

Ezenkívül a Sparkasse igazolta, hogy meg tudna birkózni egy esetleges vészhelyzettel. A vészhelyzet esetére készült forgatókönyv alapjául szolgáló feltevések ésszerűek voltak. Mivel a stressz-tesztből kitűnt, hogy a Sparkasse eredményeit tekintve a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt túlteljesíti, így következésképpen a szerkezetátalakítási közlemény (13) preambulumbekezdésében foglalt feltételeket is teljesíti. Továbbá az érzékenységelemzés azt mutatja, hogy a Sparkasse képes lenne a jövőben egy esetleges jelentős kamatlábváltozást is elviselni.

| (84) | Ezen felül a Sparkasse előterjesztett egy, az állami tőkeinjekció idő előtti, részleges visszafizetésére vonatkozó stratégiát. Ez a részleges visszafizetés anélkül lenne lehetséges, hogy a Sparkasse tőkealapját igénybe venné, hiszen a Sparkasse alaptőke megfelelési mutatójára 2010-re [6-7] %-t irányoztak elő és az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint ezután ennél jobb érték várható. A takarékpénztár a vészhelyzeti forgatókönyv esetén is túlteljesítené a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt. Az idő előtt részleges visszafizetéshez sem a Sparkasse-nak, sem pedig más, a tranzakcióban résztvevő vállalatnak nincs szüksége pótlólagos támogatásra. Először is, a támogató társaság nem járna jobban a haszonélvezeti jegyek első részletének 150 millió EUR vételárban való megállapításával, ez a részlet nagyjából megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna meg, ha megtartotta volna a tőkeeszközt. Másodszor két közintézmény közt történik a transzfer. Mivel az alapvető tőkelemnek minősülő (Tier-1) tőkévé átalakítandó eszköz már támogatásként minősítve lett és a Sparkasse az átalakítás után azonos ellentételezést fog fizetni a Zweckverbandnak, a Bizottság véleménye szerint az átalakítás nem jár együtt további támogatásokkal. Végül a 150 millió EUR második részlet Sparkasse általi visszavásárlása lényegében szintén megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna, ha megtartotta volna az eszközt. |
| --- | --- |

(84)

Ezen felül a Sparkasse előterjesztett egy, az állami tőkeinjekció idő előtti, részleges visszafizetésére vonatkozó stratégiát. Ez a részleges visszafizetés anélkül lenne lehetséges, hogy a Sparkasse tőkealapját igénybe venné, hiszen a Sparkasse alaptőke megfelelési mutatójára 2010-re [6-7] %-t irányoztak elő és az alapesetre vonatkozó forgatókönyv szerint ezután ennél jobb érték várható. A takarékpénztár a vészhelyzeti forgatókönyv esetén is túlteljesítené a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt. Az idő előtt részleges visszafizetéshez sem a Sparkasse-nak, sem pedig más, a tranzakcióban résztvevő vállalatnak nincs szüksége pótlólagos támogatásra. Először is, a támogató társaság nem járna jobban a haszonélvezeti jegyek első részletének 150 millió EUR vételárban való megállapításával, ez a részlet nagyjából megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna meg, ha megtartotta volna a tőkeeszközt. Másodszor két közintézmény közt történik a transzfer. Mivel az alapvető tőkelemnek minősülő (Tier-1) tőkévé átalakítandó eszköz már támogatásként minősítve lett és a Sparkasse az átalakítás után azonos ellentételezést fog fizetni a Zweckverbandnak, a Bizottság véleménye szerint az átalakítás nem jár együtt további támogatásokkal. Végül a 150 millió EUR második részlet Sparkasse általi visszavásárlása lényegében szintén megfelel a támogató társaság cash-flowjának, amelyet akkor kapna, ha megtartotta volna az eszközt.

| (85) | A Bizottság ebből arra a következtetésre jutott, hogy a Sparkasse által benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek a hosszú távú életképesség helyreállatására vonatkozó kritériumait, és ezáltal eloszlatja a Bizottság, az eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott versenyjogi aggályait. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság ebből arra a következtetésre jutott, hogy a Sparkasse által benyújtott szerkezetátalakítási terv teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek a hosszú távú életképesség helyreállatására vonatkozó kritériumait, és ezáltal eloszlatja a Bizottság, az eljárás megindításáról szóló határozatában megfogalmazott versenyjogi aggályait.

ii.   Saját hozzájárulás/tehermegosztás

| (86) | A szerkezetátalakítási terv szerint a pénzintézeteknek és tulajdonosaiknak, amennyire csak lehetséges saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban annak érdekében, hogy biztosított legyen a támogatás minimálisan szükséges szintre való korlátozása. Ehhez például el lehet adni a pénzintézetek vagyonelemeit. Továbbá a pénzintézetek veszteségeit lehetőség szerint a tulajdonosoknak kell fedezniük. A Sparkasse által vállalt kötelezettségek biztosítják a saját források felhasználását és azt, hogy a Sparkasse hibrid tőkéjét birtokló magánbefektetők hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz. |
| --- | --- |

(86)

A szerkezetátalakítási terv szerint a pénzintézeteknek és tulajdonosaiknak, amennyire csak lehetséges saját forrásokkal kell részt venniük a szerkezetátalakításban annak érdekében, hogy biztosított legyen a támogatás minimálisan szükséges szintre való korlátozása. Ehhez például el lehet adni a pénzintézetek vagyonelemeit. Továbbá a pénzintézetek veszteségeit lehetőség szerint a tulajdonosoknak kell fedezniük. A Sparkasse által vállalt kötelezettségek biztosítják a saját források felhasználását és azt, hogy a Sparkasse hibrid tőkéjét birtokló magánbefektetők hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.

| (87) | A szerkezetátalakítási tervből nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás meghaladja az életképesség helyreállításával kapcsolatos költségeket. A nyújtott támogatással biztosítani kell azt, hogy a Sparkasse az alapeseti forgatókönyv szerint megfelelő puffertőkével rendelkezzen, és vészhelyzet esetén teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt. |
| --- | --- |

(87)

A szerkezetátalakítási tervből nem lehet arra következtetni, hogy a támogatás meghaladja az életképesség helyreállításával kapcsolatos költségeket. A nyújtott támogatással biztosítani kell azt, hogy a Sparkasse az alapeseti forgatókönyv szerint megfelelő puffertőkével rendelkezzen, és vészhelyzet esetén teljesítse a jogszabályokban előírt sajáttőke-követelményt.

| (88) | Meg kell állapítani, hogy a Sparkasse költségcsökkentő intézkedéseket hajt végre, így az általa kigazdálkodott belső forrásokkal saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezek az intézkedések a szerkezetátalakítás végére, az éves költségek [25–35] millió EUR-val való csökkenését eredményezik (a 2009. évi költségek mintegy [5–8] %-a). |
| --- | --- |

(88)

Meg kell állapítani, hogy a Sparkasse költségcsökkentő intézkedéseket hajt végre, így az általa kigazdálkodott belső forrásokkal saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezek az intézkedések a szerkezetátalakítás végére, az éves költségek [25–35] millió EUR-val való csökkenését eredményezik (a 2009. évi költségek mintegy [5–8] %-a).

| (89) | Ezenkívül a jövedelmező, nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó leányvállalatok értékesítéséből olyan bevételre tesznek szert, amely a szerkezetátalakítási költségek finanszírozására fordítható. |
| --- | --- |

(89)

Ezenkívül a jövedelmező, nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó leányvállalatok értékesítéséből olyan bevételre tesznek szert, amely a szerkezetátalakítási költségek finanszírozására fordítható.

| (90) | A Sparkasse nem függesztheti fel vagy halaszthatja el a hibrid tőkeeszközök utáni kuponfizetéseket, ha az adott évben nyereséges. A hibrid tőkeeszközök tulajdonosai mégis, amennyire lehetséges, részt vesznek a Sparkasse veszteségeinek teherviselésében, mivel a hibrid tőke utáni kuponkifizetéseket felfüggesztették, illetve a hibrid tőke néveleges értékét a Sparkasse veszteségeiben való részesedésével csökkentették. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a magán hibridbefektetőktől a lehető legnagyobb teherviselést követelik meg, és ezáltal a szerkezetátalakítási közlemény a magánbefektetők szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását tekintve teljesül. |
| --- | --- |

(90)

A Sparkasse nem függesztheti fel vagy halaszthatja el a hibrid tőkeeszközök utáni kuponfizetéseket, ha az adott évben nyereséges. A hibrid tőkeeszközök tulajdonosai mégis, amennyire lehetséges, részt vesznek a Sparkasse veszteségeinek teherviselésében, mivel a hibrid tőke utáni kuponkifizetéseket felfüggesztették, illetve a hibrid tőke néveleges értékét a Sparkasse veszteségeiben való részesedésével csökkentették. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a magán hibridbefektetőktől a lehető legnagyobb teherviselést követelik meg, és ezáltal a szerkezetátalakítási közlemény a magánbefektetők szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását tekintve teljesül.

| (91) | A szerkezetátalakítási közlemény (24) preambulumbekezdése szerint az állami támogatás méltányos ellentételezésével is biztosítható a megfelelő tehermegosztás. A Bizottság úgy véli, hogy a feltőkésítési intézkedések keretében megállapított ellentételezés a tehermegosztásra irányuló egyéb, a korábbiakban már bemutatott intézkedésekkel együtt megfelelő mértékű. A várható nyereségek lehetővé teszik a Sparkasse számára, hogy megtérítse az állam által rendelkezésre bocsátott tőkét, és hogy a felfüggesztett kuponkifizetést a feltőkésítésre vonatkozó intézkedések szerint teljesítse, mégpedig 2011-től a haszonélvezeti jegyekre, 2013-tól pedig a csendestársi befektetésekre az eszközök névleges tőkéjének feltöltését követően. Az állami haszonélvezeti jegyek kamatait [2-6] éven át kumulálják és a veszteségben való részesedéssel csökkentett tőkét mindkét feltőkésítési eszköz esetében újra feltöltik. Az alapesetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzése szerint az állam visszakapja a haszonélvezeti jegyek kifizetetlen kamatait és mindkét eszköz csökkentett névértékét. |
| --- | --- |

(91)

A szerkezetátalakítási közlemény (24) preambulumbekezdése szerint az állami támogatás méltányos ellentételezésével is biztosítható a megfelelő tehermegosztás. A Bizottság úgy véli, hogy a feltőkésítési intézkedések keretében megállapított ellentételezés a tehermegosztásra irányuló egyéb, a korábbiakban már bemutatott intézkedésekkel együtt megfelelő mértékű. A várható nyereségek lehetővé teszik a Sparkasse számára, hogy megtérítse az állam által rendelkezésre bocsátott tőkét, és hogy a felfüggesztett kuponkifizetést a feltőkésítésre vonatkozó intézkedések szerint teljesítse, mégpedig 2011-től a haszonélvezeti jegyekre, 2013-tól pedig a csendestársi befektetésekre az eszközök névleges tőkéjének feltöltését követően. Az állami haszonélvezeti jegyek kamatait [2-6] éven át kumulálják és a veszteségben való részesedéssel csökkentett tőkét mindkét feltőkésítési eszköz esetében újra feltöltik. Az alapesetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzése szerint az állam visszakapja a haszonélvezeti jegyek kifizetetlen kamatait és mindkét eszköz csökkentett névértékét.

| (92) | Ezért úgy tekinthető, hogy a Németország által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulást irányoz elő a szerkezetátalakításhoz és ezzel eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott versenyjogi aggályokat. |
| --- | --- |

(92)

Ezért úgy tekinthető, hogy a Németország által benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulást irányoz elő a szerkezetátalakításhoz és ezzel eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott versenyjogi aggályokat.

iii.   A verseny torzulását korlátozó intézkedések

| (93) | A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a verseny torzulását korlátozó és a verseny által meghatározott pénzügyi szektort biztosító intézkedéseket kell előirányoznia. Ezenkívül a morális kockázat problémájával is foglalkoznia kell és biztosítania kell, hogy az állami támogatásokat ne használják a versennyel ellentétes magatartás finanszírozására. |
| --- | --- |

(93)

A szerkezetátalakítási közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek a verseny torzulását korlátozó és a verseny által meghatározott pénzügyi szektort biztosító intézkedéseket kell előirányoznia. Ezenkívül a morális kockázat problémájával is foglalkoznia kell és biztosítania kell, hogy az állami támogatásokat ne használják a versennyel ellentétes magatartás finanszírozására.

| (94) | Az intézkedéscsomag megfelelő módon kezeli a morális kockázat problémáját. A Sparkasse a nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó, jövedelmező vállalatok eladására vállalt kötelezettséget. Ebbe a körbe tartoznak a Sparkasse következő nagy [...] részesedései: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG és Neue Leben Pensionsverwaltung AG. |
| --- | --- |

(94)

Az intézkedéscsomag megfelelő módon kezeli a morális kockázat problémáját. A Sparkasse a nem a fő üzleti tevékenységhez tartozó, jövedelmező vállalatok eladására vállalt kötelezettséget. Ebbe a körbe tartoznak a Sparkasse következő nagy [...] részesedései: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG és Neue Leben Pensionsverwaltung AG.

| (95) | Németország részletes ütemtervet nyújtott be a tervezett eladásokra és kötelezettséget vállalt egy ellenőrző megbízott kinevezésére, akinek biztosítania kell, hogy a kötelezettségek a határidőknek megfelelően megvalósításra kerüljenek. Abban az esetben, ha az ütemtervet nem tartják be, az értékesítésre egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt neveznek ki. |
| --- | --- |

(95)

Németország részletes ütemtervet nyújtott be a tervezett eladásokra és kötelezettséget vállalt egy ellenőrző megbízott kinevezésére, akinek biztosítania kell, hogy a kötelezettségek a határidőknek megfelelően megvalósításra kerüljenek. Abban az esetben, ha az ütemtervet nem tartják be, az értékesítésre egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt neveznek ki.

| (96) | A Sparkasse-nak a szerkezetátalakítás keretében csökkentenie kell bizonyos ügyfélkörökben való jelenlétét. A tervezett intézkedések következtében a versenytársak megszerezhetik a Sparkasse nagy vállalati és intézményi ügyfeleinek egy részét. Mivel elsősorban olyan nagyvállalatokról van szó, akik általában van hozzáférésük a tőkepiachoz, a Bizottság az intézkedés reálgazdaságra gyakorolt negatív hatásának veszélyét jelentéktelennek tartja. |
| --- | --- |

(96)

A Sparkasse-nak a szerkezetátalakítás keretében csökkentenie kell bizonyos ügyfélkörökben való jelenlétét. A tervezett intézkedések következtében a versenytársak megszerezhetik a Sparkasse nagy vállalati és intézményi ügyfeleinek egy részét. Mivel elsősorban olyan nagyvállalatokról van szó, akik általában van hozzáférésük a tőkepiachoz, a Bizottság az intézkedés reálgazdaságra gyakorolt negatív hatásának veszélyét jelentéktelennek tartja.

| (97) | Továbbá a Sparkasse a szerkezetátalakítási intézkedések következtében mérlegfőösszegét nominálisan körülbelül a kockázattal súlyozott (a mérlegfőösszeg [15–20] %-t kitevő) eszközállomány [15–20] %-val, a jövőbeli növekedés (a mérleg összeg 5 %-a) beszámításával pedig mintegy [10–15] %-kal csökkenti. Ezt a csökkentést főleg az SAA és ABS befektetésekből való kiszállással, a saját számlás kereskedés megszüntetésével (a kockázati súlyozott eszközök [6–8] %-a, a mérlegfőösszeg [6–8] %-a), valamint az intézményi ügyfelek számára nyújtott nagy hitelek fokozatos leépítésével és a hitelkeretek számának csökkentésével (a kockázati súlyozott eszközök [5–7] %-a, a mérlegfőösszeg [5–7] %-a) kívánják elérni. |
| --- | --- |

(97)

Továbbá a Sparkasse a szerkezetátalakítási intézkedések következtében mérlegfőösszegét nominálisan körülbelül a kockázattal súlyozott (a mérlegfőösszeg [15–20] %-t kitevő) eszközállomány [15–20] %-val, a jövőbeli növekedés (a mérleg összeg 5 %-a) beszámításával pedig mintegy [10–15] %-kal csökkenti. Ezt a csökkentést főleg az SAA és ABS befektetésekből való kiszállással, a saját számlás kereskedés megszüntetésével (a kockázati súlyozott eszközök [6–8] %-a, a mérlegfőösszeg [6–8] %-a), valamint az intézményi ügyfelek számára nyújtott nagy hitelek fokozatos leépítésével és a hitelkeretek számának csökkentésével (a kockázati súlyozott eszközök [5–7] %-a, a mérlegfőösszeg [5–7] %-a) kívánják elérni.

| (98) | A Sparkasse számára nyújtott állami támogatás összegének figyelembevételével (a kockázattal súlyozott eszközök 3,3 %-a) ezek az intézkedések elegendőnek tekinthetők a Sparkasse méretének és üzleti volumenének csökkentését tekintve. A Sparkasse csak a Köln-Bonn gazdasági térségben tevékenykedik, ahol jelentős (termékfüggően [18–23] - [30–35] %), de nem domináns piaci szerepet játszik. Ezen felül a Sparkasse saját fő üzleti tevékenysége szegmensében nem tölt be árdiktáló szerepet. Ezért tehát az olyan pótlólagos intézkedések, amelyek a Sparkasse lakossági ügyfelek körében végzett fő üzleti tevékenysége további szűkítését célozzák meg, a következő okokból nem tűnnek ésszerűnek. Nem a fő üzleti tevékenység okozta a Sparkasse nehézségeit. Továbbá Németország kellő módon igazolta, hogy az ilyen pótlólagos intézkedések végrehajtása nehézségekbe ütközne és aránytalanul magas költségekkel járna, olyannyira, hogy a Sparkasse alapul vett jövedelmezőségét negatívan befolyásolná, és veszélyeztetné annak hosszú távú életképességét. Továbbá, az ilyen intézkedések negatív hatással lennének a Sparkasse fő üzleti szegmenseire, a KKV-kra és a lakossági ügyfélkörre, akik nem is voltak kiváltó okai a Sparkasse nehézségeinek. Tekintettel ezen ügyfélcsoportok korlátozott alternatív finanszírozási lehetőségeire és a Bizottság azon ítélkezési gyakorlatára, amely a reálgazdaság részére való hitelezés fenntartására irányul, a Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse üzleti területeinek további korlátozásai károsan befolyásolnák annak fő üzleti tevékenységét és ezzel a Sparkasse-nak és az általa kiszolgált piacoknak is kárt okoznának. |
| --- | --- |

(98)

A Sparkasse számára nyújtott állami támogatás összegének figyelembevételével (a kockázattal súlyozott eszközök 3,3 %-a) ezek az intézkedések elegendőnek tekinthetők a Sparkasse méretének és üzleti volumenének csökkentését tekintve. A Sparkasse csak a Köln-Bonn gazdasági térségben tevékenykedik, ahol jelentős (termékfüggően [18–23] - [30–35] %), de nem domináns piaci szerepet játszik. Ezen felül a Sparkasse saját fő üzleti tevékenysége szegmensében nem tölt be árdiktáló szerepet. Ezért tehát az olyan pótlólagos intézkedések, amelyek a Sparkasse lakossági ügyfelek körében végzett fő üzleti tevékenysége további szűkítését célozzák meg, a következő okokból nem tűnnek ésszerűnek. Nem a fő üzleti tevékenység okozta a Sparkasse nehézségeit. Továbbá Németország kellő módon igazolta, hogy az ilyen pótlólagos intézkedések végrehajtása nehézségekbe ütközne és aránytalanul magas költségekkel járna, olyannyira, hogy a Sparkasse alapul vett jövedelmezőségét negatívan befolyásolná, és veszélyeztetné annak hosszú távú életképességét. Továbbá, az ilyen intézkedések negatív hatással lennének a Sparkasse fő üzleti szegmenseire, a KKV-kra és a lakossági ügyfélkörre, akik nem is voltak kiváltó okai a Sparkasse nehézségeinek. Tekintettel ezen ügyfélcsoportok korlátozott alternatív finanszírozási lehetőségeire és a Bizottság azon ítélkezési gyakorlatára, amely a reálgazdaság részére való hitelezés fenntartására irányul, a Bizottság úgy véli, hogy a Sparkasse üzleti területeinek további korlátozásai károsan befolyásolnák annak fő üzleti tevékenységét és ezzel a Sparkasse-nak és az általa kiszolgált piacoknak is kárt okoznának.

| (99) | A Bizottság továbbá tudomásul veszi a Sparkasse és Németország által benyújtott, a piaci magatartásra vonatkozó ígérvényeit. Az ígérvények tartalmaznak egy árdiktálási tilalmat is és egy, az állami támogatásokkal való reklámozásra vonatkozó tilalmat, így a Sparkasse nem használhatja fel a támogatást versenyellenes piaci magatartás finanszírozására. A felvásárlási tilalom a szerkezetátalakítási közlemény (40) preambulumbekezdésével összhangban továbbá kimondja, hogy az állami támogatás nem használható fel a versenytársak felvásárlására. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság továbbá tudomásul veszi a Sparkasse és Németország által benyújtott, a piaci magatartásra vonatkozó ígérvényeit. Az ígérvények tartalmaznak egy árdiktálási tilalmat is és egy, az állami támogatásokkal való reklámozásra vonatkozó tilalmat, így a Sparkasse nem használhatja fel a támogatást versenyellenes piaci magatartás finanszírozására. A felvásárlási tilalom a szerkezetátalakítási közlemény (40) preambulumbekezdésével összhangban továbbá kimondja, hogy az állami támogatás nem használható fel a versenytársak felvásárlására.

| (100) | Ebből arra lehet következtetni, hogy a Sparkasse által javasolt intézkedések jellege és terjedelme kielégítő és megfelelő ahhoz, hogy a verseny eseteleges torzulásai ellen hasson. Így tehát a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakítási közleményben foglalt előírásokat az életképességet, a tehermegosztást és a verseny torzulásának enyhítését szolgáló intézkedéseket illetően, és eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket. |
| --- | --- |

(100)

Ebből arra lehet következtetni, hogy a Sparkasse által javasolt intézkedések jellege és terjedelme kielégítő és megfelelő ahhoz, hogy a verseny eseteleges torzulásai ellen hasson. Így tehát a Sparkasse szerkezetátalakítási terve teljesíti a szerkezetátalakítási közleményben foglalt előírásokat az életképességet, a tehermegosztást és a verseny torzulásának enyhítését szolgáló intézkedéseket illetően, és eloszlatja az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyeket.

8.2.3.   Felügyelet

| (101) | A szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres időközönként jelentéseket kell benyújtani annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a szerkezetátalakítási terv szabályszerű megvalósítását. Németország kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki hathavonta felügyeleti jelentést nyújt be. Az első jelentés 2011 februárjában esedékes. A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási terv megvalósításának szabályszerű felügyelete ezzel biztosított. |
| --- | --- |

(101)

A szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres időközönként jelentéseket kell benyújtani annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a szerkezetátalakítási terv szabályszerű megvalósítását. Németország kinevez egy ellenőrző megbízottat, aki hathavonta felügyeleti jelentést nyújt be. Az első jelentés 2011 februárjában esedékes. A Bizottság véleménye szerint a szerkezetátalakítási terv megvalósításának szabályszerű felügyelete ezzel biztosított.

| (102) | A jelen határozat 4. szakaszában bemutatott szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontjával. |
| --- | --- |

(102)

A jelen határozat 4. szakaszában bemutatott szerkezetátalakítási terv összhangban van az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pontjával.

9.   KÖVETKEZTETÉS

| (103) | A szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak arra, hogy lehetővé tegyék a Sparkasse számára a hosszú távú életképesség helyreállítását, a terhek megosztását tekintve kielégítőek, valamint megfelelően és arányosan enyhítik az érintett támogatási intézkedések versenytorzító hatásait. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakítási közlemény kritériumainak, így a szerkezetátalakítási intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ebből következően a tőkeinjekciók a szerkezetátalakításról szóló tervvel összhangban jóváhagyhatók, |
| --- | --- |

(103)

A szerkezetátalakítási intézkedések alkalmasak arra, hogy lehetővé tegyék a Sparkasse számára a hosszú távú életképesség helyreállítását, a terhek megosztását tekintve kielégítőek, valamint megfelelően és arányosan enyhítik az érintett támogatási intézkedések versenytorzító hatásait. Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a benyújtott szerkezetátalakítási terv megfelel a szerkezetátalakítási közlemény kritériumainak, így a szerkezetátalakítási intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Ebből következően a tőkeinjekciók a szerkezetátalakításról szóló tervvel összhangban jóváhagyhatók,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Sparkasse KölnBonn számára a közintézményi részvényesek által nyújtott szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.

Amennyiben a szerkezetátalakítási terv megvalósul, és betartják az I., II. és III. mellékletben meghatározott kötelezettségvállalásokat, úgy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 29-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság C 32/09 (korábbi NN 50/09), A Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítása ügyben hozott határozata (HL C 2., 2010.1.6., 13. o.).

1

A Sparkasse KölnBonn szerkezetátalakítása

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  Bizalmas információk.

3

(4)  A Sparkasse KölnBonn részesedése a teljes német bankszektorból jelentéktelen mértékű.

4

(5)  2009. szeptember végén az ABS portfólió mennyiségének 64 %-a Németországra és más európai országokra jutott, az USA követelések részaránya 17 %-ot tett ki.

5

(6)  Lakóingatlannal fedezett értékpapírok (residential mortgage-backed securities): értékpapírok, amelyek fedezeti portfóliója lakosságijelzáloghitel-csomag.

6

(7)  Fedezeti adóskötelezvény (collateral debt obligation): értékpapírok, amelyek fedezete egy hitelportfólió (vállalati és/vagy lakossági hitelek portfoliója).

7

(8)  Üzleti ingatlannal fedezett értékpapírok (commercial mortgage-backed securities): értékpapírok, amelyek fedezetei kereskedelmi jelzáloghitelekből származó követelések.

8

(9)  Eszközfedezetű értékpapírok (asset-backed securities).

9

(10)  Lombardhitel kötvények (collateralized loan obligation): Értékpapírok, amelyek fedezete egy hitelportfólió.

10

(11)  Ingatlanbefektetési társaságok (real estate investment trusts).

11

(12)  2008-ban az értékvesztés miatti leírásból 104,5 millió EUR az ABS-portfólióra jutott.

12

(13)  Ennek során figyelembe vették az áremelkedéseket és a fizetésemeléseket is.

13

(14)  A Sparkasse KölnBonn nehézségeinek egyik fő oka az olyan projektekben és leányvállalatokban való részesedés volt, amelyeknek nincs közük az üzleti alaptevékenységhez. Ezek az aktivitások okozták a veszteségek nagy részét. Annak érdekében, hogy az új vállalatokat ösztönözzék arra, hogy Kölnben telepedjenek, a bank részt vett az ipari és irodai ingatlanok fejlesztésében és bérleti kezességeket nyújtott az ingatlanfejlesztési projektek ösztönzéséhez. A bank jelenleg újratárgyalja a kezességeket és a bérleti szerződéseket, azzal a céllal, hogy a megfelelő megállapodásokból kiszálljon, és ha lehetséges, ezeket a tevékenységeket egy harmadik félre hárítsa át.

14

(15)  Az információk kizárólag a Sparkasse KölnBonnra vonatkoznak;

15

(16)  A Sparkasse KölnBonn alaptőkéje (Tier-1-kvóta), a zárójelben lévő számok a konszernre vonatkoznak; CIR: költség/hozam ráta (cost income ratio); FTE: teljes munkaidő egyenérték (FTE)

16

(17)  Az információk kizárólag a Sparkasse KölnBonnra vonatkoznak;

17

(18)  A Sparkasse KölnBonn alaptőkéje (Tier-1-kvóta), a zárójelben lévő számok a konszernre vonatkoznak; CIR: költség/hozam ráta (cost income ratio); FTE: teljes munkaidő egyenérték (FTE)

18

(19)  Lásd http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf 2008. november 29-i, aktuális változatában.

19

(20)  Az igazgatóság 2010-ben már csak 5 tagot számlált (szemben azzal, hogy 2005-ben még 9 tagja volt); az igazgatási tanács 18 tagból áll (a korábbi 27 tag helyett).

20

(21)  Ebben az összefüggésben a „független” azt jelenti, hogy az igazgatási tanács tagja nem a tagot kinevező városi tanács soraiból származik.

21

(22)  Németország egy úgynevezett pótteljesítési nyilatkozat záradékot javasol megoldásként, amely ugyanarra az időszakra lenne érvényes, mint az eredeti eszköz kumulálása. Ennek során a támogató társaság tulajdonában lévő Zweckverband vételárat fizetne, amely mindenekelőtt az eszközök könyv szerinti értékéhez igazodik (a névleges érték és a veszteségből való részesedés közötti különbség). A pótteljesítési nyilatkozat záradék szerint a támogató társaság ezután kompenzációs kifizetésben részesülne a Zweckverbandtól, amely nagyságrendileg azokhoz a bevételekhez lenne hasonlítható, amelyeket az eladás időpontjáig kapott volna, ha nem értékesítette volna az eszközöket. A Zweckverband hasonló kifizetésekben részesül a Sparkasse KölnBonntól (az átengedett tőke utáni kamatfizetés), mivel a beszüntetett kuponkifizetéseket, abban az időszakban, amikor a támogató társaság birtokolta az eszközt, akár 25 % elszámolt értékvesztéssel fizették volna a ki támogató társaságnak. Németország az ilyen levonást alkalmas eszköznek tartja arra, hogy kárpótolja a Zweckverbandot a kamat-, illetve refinanszírozási kockázat vállalásáért, és hogy figyelembe vegye azt az előnyt, amelyhez azáltal jut a támogató társaság, hogy a szerződésileg előírtnál korábban kapja meg a tőkéjét. Szemléltető példa: Ha a támogató társaság a 150 millió EUR névértékű, de 25 millió EUR értékvesztést szenvedett eszközét 2011-ben eladja a Zweckverband-nak, úgy azért 125 millió EUR-t kapna. Amennyiben a Sparkasse KölnBonn a 2012-es évben nyereséget termel, és ennek következtében köteles az eszközben lévő tőkéjét újra feltölteni (amennyiben a támogató társaság megtartja az eszközt), a Zweckverband kifizeti a megfelelő feltöltési összeget a támogató társaságnak. Ha a 2012 évben elért nyereségek elegendő arra, hogy a 2009-2011 időszakban nem teljesített kuponkifizetéseket fedezzék, a Zweckverbandnak szintén egy hasonló nagyságrendű összeget kellene fizetnie a támogató társaságnak.

22

(23)  A Sparkasse KölnBonn az ezekben a vállalkozásokban meglévő közvetett részesedését illetően a szerződéses rendelkezések alapján köteles eladni a részesedését az RSGV-nek és a takarékpénztári szektor más tagszervezeteinek.

23

(24)  2009. december 1-i hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek helyére az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikkei léptek. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei lényegében azonosak az EUMSZ 107. és 108. cikkeivel. A határozat keretén belül az EUMSZ 107. és 108. cikkeire való hivatkozások az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeire való hivatkozásként értendők, ott ahol ez helyénvaló.

24

(25)  Kivéve a konszernen belüli kibocsátásokat, valamint az olyan eseteket, ahol az állam szerzi be az eszközöket.

25

(26)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

26

(27)  Lásd a Bizottság 2008. április 30-án hozott határozatának (29) preambulumbekezdését az NN 25/2008. sz., WestLB Risikoabschirmung ügyben; a Bizottság határozata a C43/2008. sz., WestLB Risikoabschirmung ügyben [HL C 322., 2008.12.17., 16. o.] és a Bizottság 2009. május 12-i határozata a C43/2008. sz. WestLB Risikoabschirmung ügyben. A WestLB kockázati védelmével kapcsolatban folyó bírósági eljárásban Németországnak nem volt ellenvetése a Sparkasse és a Giroverbänden RSGV valamint a WLSGV által nyújtott támogatásoknak az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdés értelmében állami támogatásként való minősítésével kapcsolatban.

27

WestLB Risikoabschirmung

WestLB Risikoabschirmung

WestLB Risikoabschirmung

(28)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o. A Bizottság közleményének (42) preambulumbekezdésében erre kifejezett utalás található – Az állami támogatásokra vonatkozó előírások pénzintézeteket támogató intézkedésekre való alkalmazása az akkori globális pénzügyi válsággal összefüggésben (banki közlemény).

28

(29)  Az értékesítések miatti mérlegfőösszeg csökkenés csak a társaságok könyv szerinti értékét tükrözi.

29

(30)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

30

(31)  A Bizottság 2009. december 15-i, a C 17/2009. sz., Umstrukturierung der Landesbank Baden-Württemberg ügyben hozott határozata (HL L 188., 2010.7.21., 1. o.).

31

Umstrukturierung der Landesbank Baden-Württemberg

---

MELLÉKLET

| Európai Bizottság – Pénzügyi Válság Munkacsoport |
| --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Rue Joseph II/Jozef II-Straat 70 |
| 1000 Bruxelles/Brüsszel |
| Belgium |

Európai Bizottság – Pénzügyi Válság Munkacsoport

Versenypolitikai Főigazgatóság

Rue Joseph II/Jozef II-Straat 70

1000 Bruxelles/Brüsszel

Belgium

C 32/09. sz. ügy – Sparkasse KölnBonn

A BIZOTTSÁGGAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGEK

Németország a 659/99/EK tanácsi rendelet (1) módosított változatának 7. cikke (3) bekezdése szerint a következő kötelezettségeket ajánlja fel a Sparkasse KölnBonn (a továbbiakban: Sparkasse) vonatkozásában annak érdekében, hogy az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió működéséről szól szerződés 107. cikk (3) bekezdés b) pontja szerinti határozata által megállapíthassa, hogy a Sparkasse feltőkésítése összeegyeztethető a belső piaccal.

A kötelezettségek a határozat elfogadásának napján lépnek életbe.

Ez a szöveg az uniós jog általános keretein belül és az N 659/99/EK rendeletre való hivatkozással, valamint azon határozat figyelembevételével, amelyhez a kötelezettségek csatolva vannak, értelmezendő.

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

I. MELLÉKLET

A. szakasz –   Kötelezettségek

1.   Vállalatirányítás A német szövetségi kormány és a Sparkasse biztosítanak arról, hogy a Sparkasse a vállalatirányítás területén a következő változtatásokat hajtja végre:

| a) | Az igazgatási tanács külső tagjainak száma 2011. január 1-ig az eddigi kettőről négyre emelkedik. Az igazgatási tanács összes taglétszáma maximum 18 főre korlátozódik. |
| --- | --- |

a)

Az igazgatási tanács külső tagjainak száma 2011. január 1-ig az eddigi kettőről négyre emelkedik. Az igazgatási tanács összes taglétszáma maximum 18 főre korlátozódik.

| b) | A Sparkasse igazgatási tanácsa a jövőben csak a következő bizottságokat alakítja meg, amelyek taglétszáma legkésőbb 2011. január 1-ig a megadott méretre csökken:






  — | Mérlegvizsgáló Bizottság (7 tag) |
| --- | --- | --- |

b)

A Sparkasse igazgatási tanácsa a jövőben csak a következő bizottságokat alakítja meg, amelyek taglétszáma legkésőbb 2011. január 1-ig a megadott méretre csökken:

—

Mérlegvizsgáló Bizottság (7 tag)

| — | Kockázatkezelési Bizottság (6 tag) |
| --- | --- |

—

Kockázatkezelési Bizottság (6 tag)

| — | Főbizottság (3 tag) |
| --- | --- |

—

Főbizottság (3 tag)

| c) | A Stratégiai Bizottságot legkésőbb 2010. december 31-ig, valamint a Részesedési Bizottságát 2011. december 31-ig megszüntetik. |
| --- | --- |

c)

A Stratégiai Bizottságot legkésőbb 2010. december 31-ig, valamint a Részesedési Bizottságát 2011. december 31-ig megszüntetik.

| d) | Az igazgatási tanács minden tagja rendelkezik a német hitelezésről szóló törvény (KGW) 36. cikk (3) bekezdés első mondatban előírt alkalmassággal. |
| --- | --- |

d)

Az igazgatási tanács minden tagja rendelkezik a német hitelezésről szóló törvény (KGW) 36. cikk (3) bekezdés első mondatban előírt alkalmassággal.

| e) | A Sparkasse igazgatósága 2011. január 1-jei hatállyal a következőképp szigorítja a részesedési döntésekről szóló irányelveit: A részesedésről csak igazgatósági szinten és csak egyhangúlag és – a [2–5] millió EUR névérték feletti befektetésekről – kizárólag, előzetes átvilágítási vizsgálatot (due diligence vizsgálat) követően, adott esetben gazdasági szakértő bevonásával hozható döntés. |
| --- | --- |

e)

A Sparkasse igazgatósága 2011. január 1-jei hatállyal a következőképp szigorítja a részesedési döntésekről szóló irányelveit: A részesedésről csak igazgatósági szinten és csak egyhangúlag és – a [2–5] millió EUR névérték feletti befektetésekről – kizárólag, előzetes átvilágítási vizsgálatot (due diligence vizsgálat) követően, adott esetben gazdasági szakértő bevonásával hozható döntés.

2.   Saját számlás kereskedés: A Sparkasse megszünteti a saját számlára történő kereskedést. Ez azt jelenti, hogy a Sparkasse már csak olyan kereskedelmi ügyleteket folytat, amelyek

| a) | vagy az ügyfelek vásárlási, illetve eladási megbízásainak elfogadásához, továbbításhoz vagy végrehajtásához szükségesek, vagy |
| --- | --- |

a)

vagy az ügyfelek vásárlási, illetve eladási megbízásainak elfogadásához, továbbításhoz vagy végrehajtásához szükségesek, vagy

| b) | a Sparkasse likviditás- vagy kockázatkezelését szolgálják. |
| --- | --- |

b)

a Sparkasse likviditás- vagy kockázatkezelését szolgálják.

A Sparkasse semmilyen körülmények közt nem hoz létre saját számlás pozíciókat, kivéve, ha ezek abból erednek, hogy például bizonyos ügyfélmegbízásokat nem azonos időben hajtottak végre. Az ilyen pozíciók illetve a likviditás-/kockázatkezelő pozíciók csak abban az esetben engedélyezettek, ha ezek a pénzintézet teherbíró képességét és/vagy likviditási helyzetét nem veszélyeztetik. A Sparkasse ezért [3–5] millió EUR-ra korlátozza kereskedési könyveinek piaci árkockázatát (value at risk 99 %-os konfidenciaszinten).

3.   A gazdaság finanszírozása A Sparkasse a hitelezési és a befektetési tevékenysége keretein belül figyelembe veszi a gazdaság, különösen a középosztály hitelszükségleteit, a piacon szokásos és bankfelügyeleti/bankgazdasági szempontból megfelelő feltételekkel.

4.   A nagy hitelek és a pénztári hitelek leépítése

A Sparkasse az átszervezések keretében a vállalati ügyfelekkel kötött nagy volumenű szerződéseket fokozatosan leépíti. Cél az ilyen nagy szerződésekből eredő kockázatok leépítése. A leépítést szolgáló intézkedések között szerepel például a hitelkeretek számának csökkentése, pótlólagos fedezet bekérése és más pénzintézetekkel folytatott hitelkockázati tranzakciók.

A 2013 végéig a nagy hitelkockázati kitettséget mintegy [0,9-1,1] milliárd EUR-ra csökkentik. Ebből 2010 végéig már mintegy [400-550] millió EUR-t leépítettek. 2013 végéig a nem helyi illetőségű intézményi ügyfeleknek nyújtott pénztári hiteleket mintegy [0,8-0,9] milliárd EUR-val építették le.

5.   Az árdiktálás tilalma: A Bizottság előzetes hozzájárulása nélkül a Sparkasse 2014. december 31-ig a releváns piacokon a befektetési üzletek területén [...], valamint a hosszú távú lakásépítés finanszírozás területén [...] nem kínál alacsonyabb árakat, mint az érintett, a tárgyban releváns piacon a legnagyobb piaci részesedéssel (1) rendelkező tíz piaci résztvevő közül legjobb árakat kínáló versenytársak.

6.   Amint a bank megállapítja, hogy kedvezőbb árakat kínál, mint a legjobb árakat kínáló versenytársa, azonnal megfelelően kiigazítja árait.

7.   Az osztalék- és kuponkifizetés tilalma: Németország biztosít arról, hogy a kuponkifizetéseket és saját eszköz lehívási opciókat tekintve

| a) | a Sparkasse vagy a Sparkasse vállalata sem a Sparkasse tőkéjét sem a tartalékait nem használja fel arra, hogy a saját eszközök után járó kuponokat kifizesse, kivéve, ha a) megfelelő jogi kötelezettség áll fenn, vagy b) az érintett kupont a Sparkasse folyó nyeresége fedezi. Amennyiben kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy e kötelezettség céljára van-e jogi kötelezettség, vagy hogy a folyó nyereség e kötelezettség céljára elegendő, úgy a Sparkasse a Bizottsággal engedélyezteti a tervezett kuponkifizetést. |
| --- | --- |

a)

a Sparkasse vagy a Sparkasse vállalata sem a Sparkasse tőkéjét sem a tartalékait nem használja fel arra, hogy a saját eszközök után járó kuponokat kifizesse, kivéve, ha a) megfelelő jogi kötelezettség áll fenn, vagy b) az érintett kupont a Sparkasse folyó nyeresége fedezi. Amennyiben kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy e kötelezettség céljára van-e jogi kötelezettség, vagy hogy a folyó nyereség e kötelezettség céljára elegendő, úgy a Sparkasse a Bizottsággal engedélyezteti a tervezett kuponkifizetést.

| b) | a Sparkasse egyik vállalat sem vesz igénybe lehívási opciót a hibrid tőkeeszközökre, amennyiben ez a Sparkasse teljes saját tőkéjét csökkentené. |
| --- | --- |

b)

a Sparkasse egyik vállalat sem vesz igénybe lehívási opciót a hibrid tőkeeszközökre, amennyiben ez a Sparkasse teljes saját tőkéjét csökkentené.

A Sparkasse a szerkezetátalakítási terv megvalósítása során, legkésőbb 2014. december 31-ig, a hátrasorolt tőke után csak akkor fizet jutalékot, illetve akkor tekint el a hátrasorolt tőkének a veszteségben való részesedésétől, ha erre a tartalékok, valamint a rendkívüli tételek felszámolása nélkül a német kereskedelmi törvénykönyv (Handelsgesetzbuch, a továbbiakban: HGB) 340 f és g paragrafusai suerint köteles.

8.   Felvásárlási tilalom: A Sparkasse a határozat életbe lépése utáni három éves időszakban eltekint attól, hogy más pénzintézetekben több mint 20 %-ban részesedjen. Más, a Sparkasse üzleti modelljének keretében az eredeti ügyfélkörbe nem sorolható részesedési ügyletekre továbbra is van lehetőség, amennyiben azok nem befolyásolják hátrányosan a Sparkasse életképességét és azokat az Európai Bizottság jóváhagyta. Továbbá a Sparkasse eltekint a fő üzleti tevékenység szempontjából szükségtelen, vagy túl magas kockázatot magukban hordozó részesedésektől.

9.   Nem lehet utalás a reklámokban az állami támogatásra: A Sparkasse az Európai Unió azon megállapítását, hogy az általa állami támogatásként minősített intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető, valamint más, az intézkedésekből származó versenyelőnyt sem használhat fel reklámcélokra.

B. szakasz –   Értékesítendő üzlet

10.   A Sparkasse a következő részesedéseket (a továbbiakban: értékesítendő üzlet), amennyiben azokat még nem értékesítette, legkésőbb a megadott időpontig a lehető legkedvezőbben értékesíti. Ennek során a mai üzleti volumen részesedéseinek lényeges, értékmeghatározó elemeit az értékesítésig meg kell őrizni és értékesítésre fel kell kínálni:

| Részesedés | A legkésőbbi értékesítési határidő |
| --- | --- |
| Golf Club Gut Lärchenhof GmbH | 2009-ben már értékesítve |
| TA Triumph Adler AG | 2009-ben már értékesítve |
| RW Holding AG | 2009-ben már értékesítve |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | 2009-ben már értékesítve |
| Schufa Holding AG | 2009-ben már értékesítve |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | Eszköz értékesítve/felszámolás 2010. végéig |
| (...) | (...) |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | Eszköz értékesítve/felszámolás 2011. végéig |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | 2010. augusztusban eladva |
| (...) | (...) |
| [...] (2) | (...) |
| [...] (3) | (...) |

Részesedés

A legkésőbbi értékesítési határidő

Golf Club Gut Lärchenhof GmbH

2009-ben már értékesítve

TA Triumph Adler AG

2009-ben már értékesítve

RW Holding AG

2009-ben már értékesítve

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

2009-ben már értékesítve

Schufa Holding AG

2009-ben már értékesítve

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

Eszköz értékesítve/felszámolás 2010. végéig

(...)

(...)

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

Eszköz értékesítve/felszámolás 2011. végéig

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

neue leben Pensionsverwaltung AG

2010. augusztusban eladva

(...)

(...)

[...] (2)

(...)

[...] (3)

(...)

11.   A verseny aránytalan torzulásának elkerülése érdekében a Sparkasse kötelezettséget vállal arra, hogy az értékesítendő üzleteket a Bizottság által jelen melléklet (26) preambulumbekezdésben foglalt eljárás szerint jóváhagyott értékesítési feltételeknek megfelelően működő vállalatként értékesítse vagy gondoskodjon értékesítésükről. A Sparkasse kötelezi magát arra, hogy az első értékesítési határidőn (4) belül végleges kötelező érvényű adásvételi szerződést köt az értékesítendő üzletekre. Amennyiben a Sparkasse az első értékesítési határidő lejárta után még nem kötött ilyen szerződést,

| a) | úgy a határidő további [...]-val meghosszabbodik, ha a Sparkasse igazolja, hogy [...]. A Sparkasse kötelezi magát arra, hogy [...] a meghosszabbított értékesítési határidőn belül végleges, kötelező érvényű adásvételi szerződést köt az értékesítendő üzletekre; |
| --- | --- |

a)

úgy a határidő további [...]-val meghosszabbodik, ha a Sparkasse igazolja, hogy [...]. A Sparkasse kötelezi magát arra, hogy [...] a meghosszabbított értékesítési határidőn belül végleges, kötelező érvényű adásvételi szerződést köt az értékesítendő üzletekre;

| b) | úgy kizárólagos meghatalmazást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy az értékesítendő üzletet a vagyonkezelői értékesítési határidőn (5) belül adja el. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezési eljárását, valamint feladatait a III. melléklet szabályozza. |
| --- | --- |

b)

úgy kizárólagos meghatalmazást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy az értékesítendő üzletet a vagyonkezelői értékesítési határidőn (5) belül adja el. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezési eljárását, valamint feladatait a III. melléklet szabályozza.

12.   Az értékesítési kötelezettség akkor minősül teljesítettnek, ha a Sparkasse a jelen melléklet (10) preambulumbekezdésében megnevezett határidő lejártáig, vagy e melléklet (11) preambulumbekezdése szerinti póthatáridő lejártáig egy, e melléklet (25) és (26) preambulumbekezdéseinek feltételeit teljesítő vásárlóval végeleges, kötelező érvényű adásvételi szerződést kötött, és az értékesítendő üzlet átruházása legkésőbb hat hónappal az adásvételi szerződés megkötése után megtörténik.

13.   A Sparkasse a következő részesedéseit legkésőbb 2011. március 31-ig értékesíti Köln városnak, egy Köln városához kapcsolódó társaságnak, vagy harmadik félnek:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

14.   Köln várossal az egyes tranzakciókat a szokásos piaci feltételek mellett kell lebonyolítani. Ezért az adásvétel tárgyának az átruházás időpontjában érvényes piaci értékét egy független szakértőnek kell meghatároznia. Az egyes tranzakciókat ellenőrző megbízott ellenőrzi.

A tranzakció keretében szintén megengedhető, hogy az adott társaság helyett az abban lévő eszközöket, illetve kereskedelmi részlegeket is átruházzák, amennyiben ezzel elérhető a szándékolt gazdasági cél.

15.   Az értékmegállapítást, valamint azokat a gazdasági keretadatokat, amelyekben a szerződésben meg kell állapodni, a vevő által megbízott könyvvizsgáló társaság vizsgálja meg.

16.   Az ellenőrző megbízottat tájékoztatni kell a tranzakció előtt annak módozatairól.

17.   Annak érdekében, hogy a kötelezettségek strukturális hatása megmaradjon, a Sparkasse a hatálybalépéstől számított [...] időszak alatt sem közvetlen sem közvetett befolyást nem gyakorolhat az értékesítendő üzletre, vagy nem szerezheti meg annak egy részét, kivéve, ha a Bizottság előzetesen megállapította, hogy a piac szerkezete úgy módosult, hogy az értékesítendő üzlet befolyásolástól való védelme már nem szükséges ahhoz, hogy a tervezett szerkezetátalakítási támogatások belső piaccal való összeegyeztethetőségét biztosítsák.

18.   A Sparkasse a jövőben eladásra szánt leányvállalatok finanszírozásának maximum [30-60] %-át vállalja magára. Kivételek ez alól a már meglévő finanszírozások a kölcsönszerződés esedékességéig.

19.   A Sparkasse részesdéseinek értékesítéséből származó értékesítési nyereséget teljes egészében a szerkezetátalakítási terv finanszírozására fordítják.

C. szakasz –   Az értékesítéssel kapcsolatos kötelezettségek

Az értékesítendő üzlet életképességének, piacképességének és versenyképességének fenntartása

20.   A kötelezettségek hatálybalépésének napjától az átruházásig a Sparkasse a jó üzleti gyakorlat szerint megőrzi az értékesítendő üzlet gazdasági életképességét, piacképességét és versenyképességét, és olyan alacsonyan tartja az értékesítendő üzlet versenypotenciál veszteségének kockázatát, amennyire csak lehet. A Sparkasse különösen arra kötelezi magát, hogy

| a) | semmi olyat nem tesz, ami negatív hatással lehetne az értékesítendő üzlet értékére, ügyvezetésére vagy versenyképességére, vagy megváltoztathatná az értékesítendő üzlet tevékenységének jellegét és méretét, technikai vagy kereskedelmi stratégiáját vagy befektetési politikáját; |
| --- | --- |

a)

semmi olyat nem tesz, ami negatív hatással lehetne az értékesítendő üzlet értékére, ügyvezetésére vagy versenyképességére, vagy megváltoztathatná az értékesítendő üzlet tevékenységének jellegét és méretét, technikai vagy kereskedelmi stratégiáját vagy befektetési politikáját;

| b) | a meglévő üzleti tervek alapján, és azok folytatása mellett elegendő forrást bocsát rendelkezésre az értékesítendő üzlet fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

b)

a meglévő üzleti tervek alapján, és azok folytatása mellett elegendő forrást bocsát rendelkezésre az értékesítendő üzlet fejlesztéséhez;

| c) | minden elvárható lépést megtesz és többek között megfelelő (az ágazatban szokásos) ösztönzést nyújt annak érdekében, hogy a szakértelem birtokosai ne hagyják el az értékesítendő üzletet. |
| --- | --- |

c)

minden elvárható lépést megtesz és többek között megfelelő (az ágazatban szokásos) ösztönzést nyújt annak érdekében, hogy a szakértelem birtokosai ne hagyják el az értékesítendő üzletet.

Az értékesítendő üzlet különálló kezelése (hold-separate) a Sparkasse által

21.   A Sparkasse kötelezi magát arra, hogy az értékesítendő üzletet a kötelezettség hatálybalépésének napjától az átruházásig a nála maradó üzletektől külön vezeti és gondoskodik arról, hogy a leányvállalatok üzletvezetői, akik az értékesítendő üzletet működtetik, ne legyenek érintettek a náluk maradó üzletek vezetésében és fordítva.

22.   A Sparkasse az átruházásig segíti az ellenőrző megbízottat abban, hogy biztosítsa az értékesítendő üzletet önálló, értékesíthető üzletként való vezetését.

Átcsábítási tilalom

23.   A Sparkasse a szokásos korlátozások fenntartásával kötelezi magát arra, hogy az értékesítendő üzlettel átadott szakembereket az átruházás utáni 12 hónapos időszakon belül nem csábítja át és gondoskodik arról, hogy a kapcsolt vállalatok se tegyék ezt.

Gondossági kötelességek (due diligence)

24.   Annak érdekében, hogy a leendő vásárlók számára lehetővé tegyék az értékesítendő üzlet megfelelő átvilágítását, a Sparkasse köteles a bizalmas kezelés szokásos biztosítása mellett és az értékesítési eljárás állásától függően

| a) | a potenciális vevő számára elegendő információt szolgáltatni az értékesítendő üzletről; |
| --- | --- |

a)

a potenciális vevő számára elegendő információt szolgáltatni az értékesítendő üzletről;

| b) | a potenciális vevő számára elegendő információt szolgáltatni a személyzetről, és a személyzethez megfelelő hozzáférést biztosítani. |
| --- | --- |

b)

a potenciális vevő számára elegendő információt szolgáltatni a személyzetről, és a személyzethez megfelelő hozzáférést biztosítani.

D. szakasz –   A vevő

25.   Annak érdekében, hogy a verseny azonnali helyreállítása biztosított legyen,

| a) | a vevőnek a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie, és nem lehet vele kapcsolt viszonyban – kivéve a [...], [...] és a jelen melléklet (13) preambulumbekezdésében felsorolt részesedések értékesítését a fenntartó közösségeknek, az ezekkel kapcsolt vállalkozásoknak, illetve a Sparkasse Pénzügyi Csoport tagjainak; |
| --- | --- |

a)

a vevőnek a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie, és nem lehet vele kapcsolt viszonyban – kivéve a [...], [...] és a jelen melléklet (13) preambulumbekezdésében felsorolt részesedések értékesítését a fenntartó közösségeknek, az ezekkel kapcsolt vállalkozásoknak, illetve a Sparkasse Pénzügyi Csoport tagjainak;

| b) | a vevőnek rendelkeznie azokkal a pénzügyi forrásokkal, szakmai ismeretekkel és érdeklődéssel, ami ahhoz szükséges, hogy az értékesítendő üzletet életképes, aktív versenytársként a Sparkasse-val és más versenytársakkal konkurálva tovább működtesse és bővítse; |
| --- | --- |

b)

a vevőnek rendelkeznie azokkal a pénzügyi forrásokkal, szakmai ismeretekkel és érdeklődéssel, ami ahhoz szükséges, hogy az értékesítendő üzletet életképes, aktív versenytársként a Sparkasse-val és más versenytársakkal konkurálva tovább működtesse és bővítse;

| c) | a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a vevő nem kelthet sem prima facie versenyjogi aggályokat és nem állhat fenn annak veszélye sem, hogy a kötelezettségek teljesítése a vevő miatt késedelmet szenved, valamint a vevőtől különösen elvárható, hogy az összes, az értékesítendő üzlet megvásárlásához szükséges engedélyt beszerezze az illetékes szabályozó hatóságoktól. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a vevő nem kelthet sem prima facie versenyjogi aggályokat és nem állhat fenn annak veszélye sem, hogy a kötelezettségek teljesítése a vevő miatt késedelmet szenved, valamint a vevőtől különösen elvárható, hogy az összes, az értékesítendő üzlet megvásárlásához szükséges engedélyt beszerezze az illetékes szabályozó hatóságoktól.

26.   Amint a Sparkasse megállapodott egy vevővel, benyújt a Bizottságnak és az ellenőrző megbízottnak egy, minden dokumentummal és részletes indoklással ellátott javaslatot a végleges szerződés egy másolatával. A Sparkasse-nak igazolnia kell a Bizottság számára, hogy a vevő megfelel a vele szemben állított követelményeknek és az értékesítendő üzlet a kötelezettségekkel összhangban kerül eladásra. A Bizottság megvizsgálja, hogy mindkét feltétel teljesül-e.

E. szakasz –   Egyéb kötelezettségek

27.   Idő előtti, részleges visszafizetés és a haszonélvezeti jegyek részleges átalakítása: A német szövetségi kormány és a Sparkasse kötelezettséget vállalnak a következő egymásra épülő és egységes csomagot képező, a Sparkasse tőkemegfelelési mutatójának javítását célzó intézkedésekre:

| a) | A Zweckverband Sparkasse KölnBonn 2011. december 31-ig, 2011. január 1-jei hatállyal megkapja a Rheinischen Sparkassen támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részletét 150 millió EUR összegben, és ezt a jogszabályok által alapvető tőkeként (Tier-1-tőke) besorolt eszközzé alakítja át. |
| --- | --- |

a)

A Zweckverband Sparkasse KölnBonn 2011. december 31-ig, 2011. január 1-jei hatállyal megkapja a Rheinischen Sparkassen támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek első részletét 150 millió EUR összegben, és ezt a jogszabályok által alapvető tőkeként (Tier-1-tőke) besorolt eszközzé alakítja át.

| b) | A Sparkasse 2011. december 31-ig, idő előtt visszavásárolja a Rheinischen Sparkassen támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek második részletét 150 millió EUR összegben, amennyiben ez a Sparkasse kockázattűrő-képességével összeegyeztethető, és amennyiben a tranzakciót a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Szövetségi Pénzügyi Szolgáltatási Felügyelet; a továbbiakban: BaFin) jóváhagyja. |
| --- | --- |

b)

A Sparkasse 2011. december 31-ig, idő előtt visszavásárolja a Rheinischen Sparkassen támogató társaság haszonélvezeti jegyeinek második részletét 150 millió EUR összegben, amennyiben ez a Sparkasse kockázattűrő-képességével összeegyeztethető, és amennyiben a tranzakciót a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Szövetségi Pénzügyi Szolgáltatási Felügyelet; a továbbiakban: BaFin) jóváhagyja.

28.   Németország vállalja, hogy a haszonélvezeti jegyek részleges átalakításának és részleges visszavásárlásának feltételeit úgy alakítja, hogy nem jön létre további állami támogatás.

29.   A mérlegfőösszeg csökkentése

A mérlegfőösszeg csökkentésére már végrehajtott intézkedések mellett a Sparkasse 2014 végéig további eszközök (nagy kockázatú hitelek, pénztári hitelek, saját befektetések) visszafizetését biztosítja [2,5–4] milliárd EUR nagyságrendben. Viszonzásképp a Sparkasse fő üzleti tevékenységén belül (különösen lakossági és vállalati ügyfeleknek nyújtott regionális hitelüzletek) bővíti tevékenységét, úgy, hogy a mérlegfőösszeg egyenlege 2014 végére nem fogja meghaladni a [25–30] milliárd EUR-t. Ennek megfelelően a Sparkasse kockázati eszközei 2014 végéig nem haladják meg a [16–19] milliárd EUR-t.

30.   Az ebben a dokumentumban összefoglalt feltételek teljes körű és pontos megvalósítását egy megfelelően képzett és független ellenőrző megbízottat (monitoring trustee) folyamatosan és átfogóan felügyeli és részletesen vizsgálja. Az ellenőrző megbízott kinevezési eljárását, valamint feladatait a II. melléklet szabályozza.

...

Meghatalmazott képviselő, nevében

[Kérjük megadni a tagállam nevét]

---

(1)  [...].

(2)  [...]

(3)  [...]

(4)  A határozat hatálybalépésétől e melléklet (10) preambulumbekezdésében megnevezett időpontig terjedő időszak.

(5)  [...]

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI

I.   Az ellenőrző megbízott

| 1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki egy ellenőrző megbízottat (monitoring trustee). |
| --- | --- |

1.

A Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki egy ellenőrző megbízottat (monitoring trustee).

| 2. | Az ellenőrző megbízott egy vagy több, a Sparkasse-től független, a Bizottság által jóváhagyott és a Németországi Szövetségi Köztársaság által kinevezett természetes vagy jogi személy(ek), aki(k)nek az a feladata, hogy nyomon kövesse, eleget tesz-e a Sparkasse a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek és végrehajtja-e a szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

2.

Az ellenőrző megbízott egy vagy több, a Sparkasse-től független, a Bizottság által jóváhagyott és a Németországi Szövetségi Köztársaság által kinevezett természetes vagy jogi személy(ek), aki(k)nek az a feladata, hogy nyomon kövesse, eleget tesz-e a Sparkasse a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek és végrehajtja-e a szerkezetátalakítási tervet.

| 3. | Az ellenőrző megbízottnak a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással és sohasem kerülhet érdekkonfliktusba a felügyelt intézménnyel. A vagyonkezelő a Sparkasse-tól olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását. |
| --- | --- |

3.

Az ellenőrző megbízottnak a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással és sohasem kerülhet érdekkonfliktusba a felügyelt intézménnyel. A vagyonkezelő a Sparkasse-tól olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását.

II.   Az ellenőrző megbízott kinevezése

A Németországi Szövetségi Köztársaság javaslata

| 4. | Legkésőbb négy héttel a határozat kézbesítésének napja után a Németországi Szövetségi Köztársaság egy vagy két személyt javasol a Bizottságnak ellenőrző megbízottként való jóváhagyásra, és meghatározza, hogy ő kit részesítene előnyben. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia a megnevezett személyekről, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt ellenőrző megbízottak a jelen melléklet (3) preambulumbekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a javasolt kinevezés összes feltételét minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az ellenőrző megbízott feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni; |
| --- | --- | --- |

4.

Legkésőbb négy héttel a határozat kézbesítésének napja után a Németországi Szövetségi Köztársaság egy vagy két személyt javasol a Bizottságnak ellenőrző megbízottként való jóváhagyásra, és meghatározza, hogy ő kit részesítene előnyben. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia a megnevezett személyekről, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt ellenőrző megbízottak a jelen melléklet (3) preambulumbekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:

a)

a javasolt kinevezés összes feltételét minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az ellenőrző megbízott feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni;

| b) | egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az ellenőrző megbízott a rábízott feladatokat. |
| --- | --- |

b)

egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az ellenőrző megbízott a rábízott feladatokat.

A Bizottság általi jóváhagyás vagy elutasítás

| 5. | A Bizottság mérlegelésén múlik, hogy a javasolt ellenőrző megbízott jóváhagyja-e vagy elutasítja, és a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja-e jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy az ellenőrző megbízott eleget tudjon tenni kötelességeinek. Az ellenőrző megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság mérlegelésén múlik, hogy a javasolt ellenőrző megbízott jóváhagyja-e vagy elutasítja, és a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja-e jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy az ellenőrző megbízott eleget tudjon tenni kötelességeinek. Az ellenőrző megbízottat a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki.

A Németországi Szövetségi Köztársaság új javaslata

| 6. | Amennyiben minden javasolt ellenőrző megbízottat elutasítanak, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet (1) és (5) preambulumbekezdéseiben foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább kettő vagy több személyt vagy létesítményt javasol. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben minden javasolt ellenőrző megbízottat elutasítanak, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet (1) és (5) preambulumbekezdéseiben foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább kettő vagy több személyt vagy létesítményt javasol.

Az ellenőrző megbízott kijelölése a Bizottság által

| 7. | Amennyiben a Bizottság minden további javasolt ellenőrző megbízottat is elutasít, úgy a Bizottság nevez meg egy ellenőrző megbízottat, akit a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással vagy akinek kinevezéséről a Németországi Szövetségi Köztársaság gondoskodik. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a Bizottság minden további javasolt ellenőrző megbízottat is elutasít, úgy a Bizottság nevez meg egy ellenőrző megbízottat, akit a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással vagy akinek kinevezéséről a Németországi Szövetségi Köztársaság gondoskodik.

III.   Az ellenőrző megbízott feladatai

| 8. | Az ellenőrző megbízott feladata a határozathoz mellékelt feltételek és kikötések teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási terv megvalósítása. |
| --- | --- |

8.

Az ellenőrző megbízott feladata a határozathoz mellékelt feltételek és kikötések teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási terv megvalósítása.

Az ellenőrző megbízott feladatai és kötelességei

| 9. | Az ellenőrző megbízott






  i. | a kinevezése után 4 héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan gondolja teljesíteni a Bizottsággal szembeni kötelezettségeit, valamint hogyan fogja felügyelni a szerkezetátalakítási terv megvalósítását; |
| --- | --- | --- |

9.

Az ellenőrző megbízott

i.

a kinevezése után 4 héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan gondolja teljesíteni a Bizottsággal szembeni kötelezettségeit, valamint hogyan fogja felügyelni a szerkezetátalakítási terv megvalósítását;

| ii. | felügyeli az értékesítendő üzletek folyó ügyleteinek vezetését annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen annak gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége; |
| --- | --- |

ii.

felügyeli az értékesítendő üzletek folyó ügyleteinek vezetését annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen annak gazdasági életképessége, értékesíthetősége és versenyképessége;

| iii. | felügyeli a Bizottsággal szembeni összes kötelezettség teljesítését, valamint a szerkezeti átalakítási terv megvalósítását; |
| --- | --- |

iii.

felügyeli a Bizottsággal szembeni összes kötelezettség teljesítését, valamint a szerkezeti átalakítási terv megvalósítását;

| iv. | javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság összes Bizottsággal szembeni kötelezettségét teljesítse, különösen az értékesítendő üzlet teljes gazdasági életképességének, a értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, az értékesítendő üzlet elkülönített továbbvitelét, és az üzleti verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

iv.

javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság összes Bizottsággal szembeni kötelezettségét teljesítse, különösen az értékesítendő üzlet teljes gazdasági életképességének, a értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, az értékesítendő üzlet elkülönített továbbvitelét, és az üzleti verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését;

| v. | minden fél év vége után 30 napon belül írásos jelentés tervezetét nyújtja be a Bizottság, a Sparkasse és a Németországi Szövetségi Köztársaság számára német vagy angol nyelven. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése és valamennyi feltétel és kikötés teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási terv megvalósítása képezi. A jelentéstervezet valamennyi címzettje öt munkanapon belül megteheti vonatkozó észrevételeit. Az észrevételek beérkezése utáni öt munkanapon belül az ellenőrző megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket saját mérlegelése szerint, lehetőség szerint figyelembe veszi, és benyújtja azt a Bizottságnak. A vagyonkezelő megküldi a végleges beszámoló egy-egy másolatát a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és a Sparkasse-nak. Amennyiben a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés a Németországi Szövetségi Köztársaság vagy a Sparkasse számára meg nem adható információkat tartalmaz, úgy a Sparkasse vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés csak egy nem bizalmas változatát kapja meg. Az ellenőrző megbízott nem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és/vagy a Sparkasse-nak, mielőtt azt a Bizottságnak el nem juttatta. |
| --- | --- |

v.

minden fél év vége után 30 napon belül írásos jelentés tervezetét nyújtja be a Bizottság, a Sparkasse és a Németországi Szövetségi Köztársaság számára német vagy angol nyelven. A jelentés tárgyát az ellenőrző megbízott megbízás szerinti kötelezettségeinek teljesítése és valamennyi feltétel és kikötés teljesítése, valamint a szerkezetátalakítási terv megvalósítása képezi. A jelentéstervezet valamennyi címzettje öt munkanapon belül megteheti vonatkozó észrevételeit. Az észrevételek beérkezése utáni öt munkanapon belül az ellenőrző megbízott elkészíti a végleges jelentést, amelyben az észrevételeket saját mérlegelése szerint, lehetőség szerint figyelembe veszi, és benyújtja azt a Bizottságnak. A vagyonkezelő megküldi a végleges beszámoló egy-egy másolatát a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és a Sparkasse-nak. Amennyiben a jelentéstervezet vagy a végleges jelentés a Németországi Szövetségi Köztársaság vagy a Sparkasse számára meg nem adható információkat tartalmaz, úgy a Sparkasse vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság a jelentéstervezet, illetve a végleges jelentés csak egy nem bizalmas változatát kapja meg. Az ellenőrző megbízott nem nyújtja be a jelentés egyik változatát sem a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és/vagy a Sparkasse-nak, mielőtt azt a Bizottságnak el nem juttatta.

| 10. | A Bizottság rendelkezéseket vagy utasításokat adhat az ellenőrző megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a Bizottsággal szembeni kötelezettségek teljesülését és a szerkezeti átalakítási terv megvalósulását. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság rendelkezéseket vagy utasításokat adhat az ellenőrző megbízottnak annak érdekében, hogy biztosítsa a Bizottsággal szembeni kötelezettségek teljesülését és a szerkezeti átalakítási terv megvalósulását.

| 11. | Köln és Bonn városai és a Sparkasse vállalják, hogy az ellenőrző megbízottat megbízási ideje alatt csak a Bizottság által engedélyezett esetben utasítják. |
| --- | --- |

11.

Köln és Bonn városai és a Sparkasse vállalják, hogy az ellenőrző megbízottat megbízási ideje alatt csak a Bizottság által engedélyezett esetben utasítják.

| 12. | A Németországi Szövetségi Köztársaság biztosítja az ellenőrző megbízott racionális mérlegelése szerint a munkájának elvégzéséhez szükséges együttműködést, támogatást és az információkat. Az ellenőrző megbízott korlátlan hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettsége szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges könyvekhez, feljegyzésekhez, dokumentumokhoz, vezetőkhöz és a személyzet más tagjaihoz, berendezésekhez, telephelyekhez és a Sparkasse vagy az értékesítendő üzlet technikai információihoz. |
| --- | --- |

12.

A Németországi Szövetségi Köztársaság biztosítja az ellenőrző megbízott racionális mérlegelése szerint a munkájának elvégzéséhez szükséges együttműködést, támogatást és az információkat. Az ellenőrző megbízott korlátlan hozzáféréssel rendelkezik a kötelezettsége szerinti feladatai teljesítéséhez szükséges könyvekhez, feljegyzésekhez, dokumentumokhoz, vezetőkhöz és a személyzet más tagjaihoz, berendezésekhez, telephelyekhez és a Sparkasse vagy az értékesítendő üzlet technikai információihoz.

III. MELLÉKLET

AZ ELIDEGENÍTÉSÉRT FELELŐS VAGYONKEZELŐ KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI

AZ ELIDEGENÍTÉSÉRT FELELŐS VAGYONKEZELŐ

I.   Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő

| 1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt (divestiture trustee). |
| --- | --- |

1.

A Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt (divestiture trustee).

| 2. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő egy vagy több természetes vagy jogi személy, akiket a Bizottság hagy jóvá és a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki és az a feladata, hogy az értékesítendő üzletet a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek megfelelően értékesítse. |
| --- | --- |

2.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő egy vagy több természetes vagy jogi személy, akiket a Bizottság hagy jóvá és a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki és az a feladata, hogy az értékesítendő üzletet a Bizottsággal szembeni kötelezettségeinek megfelelően értékesítse.

| 3. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással és sohasem kerülhet érdekkonfliktusba a felügyelt intézménnyel. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a Sparkasse-tól olyan piaci díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását. |
| --- | --- |

3.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a Sparkasse-tól függetlennek kell lennie. Például beruházási bankként, tanácsadóként vagy gazdasági ellenőrként rendelkeznie kell a megbízatása teljesítéséhez szükséges szaktudással és sohasem kerülhet érdekkonfliktusba a felügyelt intézménnyel. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a Sparkasse-tól olyan piaci díjazásban részesül, amely nem hátráltathatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízását.

II.   Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezése

A Németországi Szövetségi Köztársaság javaslata

| 4. | Amennyiben a meghosszabbított értékesítési határidő lejárta előtt a Sparkasse még nem kötött kötelező érvényű adásvételi szerződést, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság egy vagy több személyt javasol a Bizottságnak elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való jóváhagyásra, és meghatározza, hogy ő kit részesítene előnyben. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia a megnevezett személyekről, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelők a jelen melléklet (3) preambulumbekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a javasolt kinevezés összes feltételét minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni; |
| --- | --- | --- |

4.

Amennyiben a meghosszabbított értékesítési határidő lejárta előtt a Sparkasse még nem kötött kötelező érvényű adásvételi szerződést, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság egy vagy több személyt javasol a Bizottságnak elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való jóváhagyásra, és meghatározza, hogy ő kit részesítene előnyben. A javaslatnak elegendő információt kell tartalmaznia a megnevezett személyekről, hogy a Bizottság megvizsgálhassa, megfelelnek-e a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelők a jelen melléklet (3) preambulumbekezdésében meghatározott feltételeknek és különösen a következőket kell tartalmaznia:

a)

a javasolt kinevezés összes feltételét minden olyan rendelkezéssel, amely ahhoz szükséges, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladatait e kötelezettségek szerint tudja teljesíteni;

| b) | egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a rábízott feladatokat. |
| --- | --- |

b)

egy munkaterv tervezete, annak leírásával, hogyan tervezi teljesíteni az elidegenítésért felelős vagyonkezelő a rábízott feladatokat.

A Bizottság általi jóváhagyás vagy elutasítás

| 5. | A Bizottság mérlegelésén múlik, hogy a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jóváhagyja-e vagy elutasítja, és a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja-e jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelő eleget tudjon tenni kötelességeinek. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság mérlegelésén múlik, hogy a javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jóváhagyja-e vagy elutasítja, és a javasolt megbízást olyan változtatásokkal hagyja-e jóvá, amelyeket szükségesnek tart ahhoz, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelő eleget tudjon tenni kötelességeinek. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt a Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízással összhangban nevezik ki.

A Németországi Szövetségi Köztársaság új javaslata

| 6. | Amennyiben minden javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt elutasítanak, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet (1) és (5) preambulumbekezdéseiben foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább kettő vagy több személyt vagy létesítményt javasol. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben minden javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt elutasítanak, úgy a Németországi Szövetségi Köztársaság az elutasítást követő egy héten belül, e melléklet (1) és (5) preambulumbekezdéseiben foglalt feltételekkel és az ott leírt eljárás szerint legalább kettő vagy több személyt vagy létesítményt javasol.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kijelölése a Bizottság által

| 7. | Amennyiben a Bizottság minden további javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt is elutasít, úgy a Bizottság nevez meg egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt, akit a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással vagy akinek kinevezéséről a Németországi Szövetségi Köztársaság gondoskodik. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a Bizottság minden további javasolt elidegenítésért felelős vagyonkezelőt is elutasít, úgy a Bizottság nevez meg egy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt, akit a Németországi Szövetségi Köztársaság nevez ki, összhangban a Bizottság által engedélyezett vagyonkezelői megbízással vagy akinek kinevezéséről a Németországi Szövetségi Köztársaság gondoskodik.

III.   Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladatai

| 8. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladata, hogy a határozatban meghatározott, az értékesítendő üzlettel kapcsolatos feltételeket és kikötéseket teljesítse. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő készíti elő és hajtja végre az értékesítést úgy, hogy [...] az adásvételi szerződés aláírásra kerül. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő felhatalmazással rendelkezik, hogy külső utasítás nélkül, az értékesítendő üzlet eladását a Sparkasse számlájára, [...] végrehajtsa. |
| --- | --- |

8.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladata, hogy a határozatban meghatározott, az értékesítendő üzlettel kapcsolatos feltételeket és kikötéseket teljesítse. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő készíti elő és hajtja végre az értékesítést úgy, hogy [...] az adásvételi szerződés aláírásra kerül. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő felhatalmazással rendelkezik, hogy külső utasítás nélkül, az értékesítendő üzlet eladását a Sparkasse számlájára, [...] végrehajtsa.

| 9. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő






  i. | a kinevezése után 4 héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan tervezi teljesíteni a határozatban rögzített, az értékesítendő üzletre vonatkozó feltételeket és kikötéseket. Mindenekelőtt bemutat egy, az értékesítésre vonatkozó koncepciót és egy becslést arra vonatkozóan, milyen értékesítési stratégia kecsegtet a legnagyobb sikerrel; |
| --- | --- | --- |

9.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő

i.

a kinevezése után 4 héten belül részletes munkatervet javasol a Bizottságnak, amelyben leírja, hogyan tervezi teljesíteni a határozatban rögzített, az értékesítendő üzletre vonatkozó feltételeket és kikötéseket. Mindenekelőtt bemutat egy, az értékesítésre vonatkozó koncepciót és egy becslést arra vonatkozóan, milyen értékesítési stratégia kecsegtet a legnagyobb sikerrel;

| ii. | eladja az értékesítendő üzletet [...] egy vevőnek, amennyiben a Bizottság a bejelentés utáni négy héten belül nem emel kifogást a vevővel vagy a végleges, kötelező érvényű adásvételi szerződéssel kapcsolatban. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az általa a gyors eladáshoz célszerűnek tekintett feltételeket veszi fel az adásvételi szerződésbe. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződésbe foglalhatja a képviseletre, garanciára és kártalanításra vonatkozó szokásos rendelkezéseket, amelyeket ésszerű mérlegelés után az adásvétel lebonyolításához szükségesnek tart. |
| --- | --- |

ii.

eladja az értékesítendő üzletet [...] egy vevőnek, amennyiben a Bizottság a bejelentés utáni négy héten belül nem emel kifogást a vevővel vagy a végleges, kötelező érvényű adásvételi szerződéssel kapcsolatban. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az általa a gyors eladáshoz célszerűnek tekintett feltételeket veszi fel az adásvételi szerződésbe. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az adásvételi szerződésbe foglalhatja a képviseletre, garanciára és kártalanításra vonatkozó szokásos rendelkezéseket, amelyeket ésszerű mérlegelés után az adásvétel lebonyolításához szükségesnek tart.

| iii. | elvégzi az egyéb feladatokat, amelyeket a határozat szerint az elidegenítésért felelős vagyonkezelőre ruháznak át; |
| --- | --- |

iii.

elvégzi az egyéb feladatokat, amelyeket a határozat szerint az elidegenítésért felelős vagyonkezelőre ruháznak át;

| iv. | javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság a Bizottsággal szemben vállalt kötelezettségeit teljesítse, különösen az értékesítendő üzlet teljes gazdasági életképességének, a értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, az értékesítendő üzlet elkülönített továbbvitelét, és az üzleti verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

iv.

javaslatot tesz az általa szükségesnek tartott intézkedésekre ahhoz, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság a Bizottsággal szemben vállalt kötelezettségeit teljesítse, különösen az értékesítendő üzlet teljes gazdasági életképességének, a értékesíthetőségének és versenyképességének megőrzését, az értékesítendő üzlet elkülönített továbbvitelét, és az üzleti verseny szempontjából lényeges információk bizalmas kezelését;

| v. | átfogó írásos havi jelentéseket nyújt be a Bizottságnak angol vagy német nyelven az értékesítési eljárás menetéről. Ezeket a jelentéseket minden hónap vége után 15 napon belül be kell nyújtani. Ezzel egy időben a Sparkasse és a Németországi Szövetségi Köztársaság megkapja a jelentés nem bizalmas változatát. |
| --- | --- |

v.

átfogó írásos havi jelentéseket nyújt be a Bizottságnak angol vagy német nyelven az értékesítési eljárás menetéről. Ezeket a jelentéseket minden hónap vége után 15 napon belül be kell nyújtani. Ezzel egy időben a Sparkasse és a Németországi Szövetségi Köztársaság megkapja a jelentés nem bizalmas változatát.

| 10. | Az értékesítés előkészítéséhez és végrehajtásához az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek mindenekelőtt a következőket kell teljesítenie:






  i. | az eladás lehetséges változatainak vizsgálata; részletes javaslattétel az eladási folyamat szerkezeti és időbeli keretfeltételeinek figyelembevételével. |
| --- | --- | --- |

10.

Az értékesítés előkészítéséhez és végrehajtásához az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek mindenekelőtt a következőket kell teljesítenie:

i.

az eladás lehetséges változatainak vizsgálata; részletes javaslattétel az eladási folyamat szerkezeti és időbeli keretfeltételeinek figyelembevételével.

| ii. | A Sparkasse érintett részesedése értékesítéséhez szükséges dokumentumok tervezetének elkészítése (különösen az értékesítési memorandum, teaser és egyéb prezentációk, amelyek az előirányzott eladási folyamathoz szükségesek, illetve hasznosak). E dokumentumok nyújtanak információkat a vásárlás iránt érdeklődőknek a tervezett értékesítésről. |
| --- | --- |

ii.

A Sparkasse érintett részesedése értékesítéséhez szükséges dokumentumok tervezetének elkészítése (különösen az értékesítési memorandum, teaser és egyéb prezentációk, amelyek az előirányzott eladási folyamathoz szükségesek, illetve hasznosak). E dokumentumok nyújtanak információkat a vásárlás iránt érdeklődőknek a tervezett értékesítésről.

| iii. | A Sparkasse-val szorosan együttműködve: Az átvilágítási folyamat tartalmi előkészítése és logisztikai koordinációja. |
| --- | --- |

iii.

A Sparkasse-val szorosan együttműködve: Az átvilágítási folyamat tartalmi előkészítése és logisztikai koordinációja.

| iv. | A potenciális, vásárlás iránt érdeklődő felek felismerése, valamint ezen érdeklődők döntéshozóival való kapcsolatfelvétel. A titoktartási érdekekre vonatkozó, jogilag kötelező okokból és a diszkriminációtól mentes eladási elvének érvényesítése érdekében a Sparkasse kérésére az átvilágítási vizsgálat információihoz való hozzáférést meg kell tagadni a vásárlás iránt érdeklődőtől (mikor is a Sparkasse viseli a bizonyítási terhet); ezt a jogot a vásárlás iránt érdeklődők listájának kézbesítése utáni három munkanapon belül kell gyakorolni. |
| --- | --- |

iv.

A potenciális, vásárlás iránt érdeklődő felek felismerése, valamint ezen érdeklődők döntéshozóival való kapcsolatfelvétel. A titoktartási érdekekre vonatkozó, jogilag kötelező okokból és a diszkriminációtól mentes eladási elvének érvényesítése érdekében a Sparkasse kérésére az átvilágítási vizsgálat információihoz való hozzáférést meg kell tagadni a vásárlás iránt érdeklődőtől (mikor is a Sparkasse viseli a bizonyítási terhet); ezt a jogot a vásárlás iránt érdeklődők listájának kézbesítése utáni három munkanapon belül kell gyakorolni.

| v. | Az érdeklődők vételi ajánlatainak összegyűjtése és vizsgálata; támogatás az ajánlatok kiértékelésénél. |
| --- | --- |

v.

Az érdeklődők vételi ajánlatainak összegyűjtése és vizsgálata; támogatás az ajánlatok kiértékelésénél.

| vi. | A kiválasztott érdeklődő felekkel adásvételi tárgyalások folytatása, valamint a szerződéskötés előkészítése. |
| --- | --- |

vi.

A kiválasztott érdeklődő felekkel adásvételi tárgyalások folytatása, valamint a szerződéskötés előkészítése.

| 11. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megkap minden szükséges felhatalmazást, amelyekkel a Sparkasse, illetve az általa ellenőrzött leányvállalatok az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt az értékesítés végrehajtására és lebonyolítására felhatalmazzák. A meghatalmazás a meghatalmazás átruházására irányuló jogosultságot is tartalmaz annak érdekében, hogy értékesítést és az értékesítés végrehajtását szabályszerűen bonyolítsák le. |
| --- | --- |

11.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megkap minden szükséges felhatalmazást, amelyekkel a Sparkasse, illetve az általa ellenőrzött leányvállalatok az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt az értékesítés végrehajtására és lebonyolítására felhatalmazzák. A meghatalmazás a meghatalmazás átruházására irányuló jogosultságot is tartalmaz annak érdekében, hogy értékesítést és az értékesítés végrehajtását szabályszerűen bonyolítsák le.

| 12. | A mindenkori meghatalmazás ott az értékesítés teljes végrehajtásáig érvényben marad. A meghatalmazás és az átruházott meghatalmazás az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megbízásának lejártával megszűnik. |
| --- | --- |

12.

A mindenkori meghatalmazás ott az értékesítés teljes végrehajtásáig érvényben marad. A meghatalmazás és az átruházott meghatalmazás az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megbízásának lejártával megszűnik.

| 13. | Az értékesítő vagyonkezelő felhatalmazással rendelkezik arra, hogy további tanácsadókat bízzon meg, hogy azok segítsék őt az eladási folyamatban. Amennyiben a tanácsadói költségek meghaladják az [...] EUR összeget, a megbízáshoz a Sparkasse engrdélye szükséges. Amennyiben a Sparkasse megtagadja az engedélyt, úgy a Bizottság a Sparkasse meghallgatása után jóváhagyhatja a tanácsadó kinevezését. A tanácsadókat csak az elidegenítésért felelős vagyonkezelő utasíthatja. |
| --- | --- |

13.

Az értékesítő vagyonkezelő felhatalmazással rendelkezik arra, hogy további tanácsadókat bízzon meg, hogy azok segítsék őt az eladási folyamatban. Amennyiben a tanácsadói költségek meghaladják az [...] EUR összeget, a megbízáshoz a Sparkasse engrdélye szükséges. Amennyiben a Sparkasse megtagadja az engedélyt, úgy a Bizottság a Sparkasse meghallgatása után jóváhagyhatja a tanácsadó kinevezését. A tanácsadókat csak az elidegenítésért felelős vagyonkezelő utasíthatja.

| 14. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő köteles az Európai Bizottságot a Sparkasse-val, a fenntartóval vagy Németországgal folytatott összes tárgyalásba bevonni, vagy a tárgyalásról haladéktalanul tájékoztatni. |
| --- | --- |

14.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő köteles az Európai Bizottságot a Sparkasse-val, a fenntartóval vagy Németországgal folytatott összes tárgyalásba bevonni, vagy a tárgyalásról haladéktalanul tájékoztatni.

| 15. | A fenntartó és Sparkasse vállalják, hogy támogatják az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt, együttműködnek vele és minden információt megadnak számára, amire megbízása teljesítéséhez szüksége van, ill. amit ehhez igényel. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő jog által megengedett keretek között a szokásos irodai munkaidő alatt hozzáférhet a Sparkasse minden dokumentumához és könyvéhez, valamint a vezetőkhöz és munkatársakhoz. |
| --- | --- |

15.

A fenntartó és Sparkasse vállalják, hogy támogatják az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt, együttműködnek vele és minden információt megadnak számára, amire megbízása teljesítéséhez szüksége van, ill. amit ehhez igényel. Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő jog által megengedett keretek között a szokásos irodai munkaidő alatt hozzáférhet a Sparkasse minden dokumentumához és könyvéhez, valamint a vezetőkhöz és munkatársakhoz.

| 16. | Amennyiben az a Sparkasse és a fenntartó megítélése szerint az értékesítés rendes lebonyolításához szükséges, az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kérésére számára hozzáférhetővé tesznek olyan dokumentumokat és információkat, amelyek esetleg csak náluk találhatók meg. Ez különösen érvényes a szerkezetátalakítási terv Európai Bizottsággal egyeztetett mindenkori változatára. |
| --- | --- |

16.

Amennyiben az a Sparkasse és a fenntartó megítélése szerint az értékesítés rendes lebonyolításához szükséges, az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kérésére számára hozzáférhetővé tesznek olyan dokumentumokat és információkat, amelyek esetleg csak náluk találhatók meg. Ez különösen érvényes a szerkezetátalakítási terv Európai Bizottsággal egyeztetett mindenkori változatára.

| 17. | A Sparkasse vállalja, hogy mentesíti az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt minden, harmadik fél általi kártérítési igénytől, amelyek a megbízása teljesítése során vagy azzal összefüggésben keletkeznek. Kivéve az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségszegésén alapuló károkat. Amennyiben az elidegenítésért felelős vagyonkezelő tudomást szerez olyan igényekről, amelyek a Sparkasse vagy a fenntartó számára fizetési kötelezettséggel járnának, azt haladéktalanul bejelenti. |
| --- | --- |

17.

A Sparkasse vállalja, hogy mentesíti az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt minden, harmadik fél általi kártérítési igénytől, amelyek a megbízása teljesítése során vagy azzal összefüggésben keletkeznek. Kivéve az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kötelezettségszegésén alapuló károkat. Amennyiben az elidegenítésért felelős vagyonkezelő tudomást szerez olyan igényekről, amelyek a Sparkasse vagy a fenntartó számára fizetési kötelezettséggel járnának, azt haladéktalanul bejelenti.

| 18. | Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő köteles szolgálatait mindig a rendes kereskedő gondosságával végezni. Amennyiben mégis kötelezettségszegésre kerülne sor, úgy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt csak akkor terheli kártérítési kötelezettség a Sparkasse-val, a fenntartóval vagy Németországgal szemben, ha az elidegenítésért felelős vagyonkezelő, szerveik és munkatársai vagy teljesítési segédei a felelősség alapjául szolgáló cselekményt szándékosan vagy súlyos gondtalansággal hajtották végre, hacsak az lényeges szerződéses kötelezettségeket nem érint. Az ilyen jellegű kötelezettségek megsértéséért az elidegenítésért felelős vagyonkezelő egyszerű gondatlanság esetén is felel, azonban csak a jellemző és előrelátható kár mértékéig. Az elmaradt nyereségért való felelősség kizárt. |
| --- | --- |

18.

Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő köteles szolgálatait mindig a rendes kereskedő gondosságával végezni. Amennyiben mégis kötelezettségszegésre kerülne sor, úgy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt csak akkor terheli kártérítési kötelezettség a Sparkasse-val, a fenntartóval vagy Németországgal szemben, ha az elidegenítésért felelős vagyonkezelő, szerveik és munkatársai vagy teljesítési segédei a felelősség alapjául szolgáló cselekményt szándékosan vagy súlyos gondtalansággal hajtották végre, hacsak az lényeges szerződéses kötelezettségeket nem érint. Az ilyen jellegű kötelezettségek megsértéséért az elidegenítésért felelős vagyonkezelő egyszerű gondatlanság esetén is felel, azonban csak a jellemző és előrelátható kár mértékéig. Az elmaradt nyereségért való felelősség kizárt.

| 19. | A Bizottság utasításokat adhat az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek annak érdekében, hogy biztosítsa a határozatban rögzített, az értékesítendő üzletre vonatkozó feltételek és kikötések teljesülését. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság utasításokat adhat az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek annak érdekében, hogy biztosítsa a határozatban rögzített, az értékesítendő üzletre vonatkozó feltételek és kikötések teljesülését.

| 20. | Köln és Bonn városok és a Sparkasse vállalják, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek megbízási ideje alatt nem adnak utasításokat. |
| --- | --- |

20.

Köln és Bonn városok és a Sparkasse vállalják, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek megbízási ideje alatt nem adnak utasításokat.

---

| 10.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. január 26.)

a Németország által nyújtott C 7/10 (korábbi CP 250/09 és NN 5/10) sz. Állami Támogatásról kstg (szanálási rendelkezés)

(az értesítés a C(2011) 275. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/527/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2009. augusztus 5-én és 2009. szeptember 30-án kelt levelében a Bizottság információkat kért Németországtól a társasági adóról szóló törvény (a továbbiakban: KStG) 8c. §-ára vonatkozóan. A német hatóságok a megkeresésre 2009. augusztus 20-án és 2009. november 5-én válaszoltak. A támogatás kapcsán a Bizottság 2010. február 24-én hozott határozatával megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(1)

2009. augusztus 5-én és 2009. szeptember 30-án kelt levelében a Bizottság információkat kért Németországtól a társasági adóról szóló törvény (a továbbiakban: KStG) 8c. §-ára vonatkozóan. A német hatóságok a megkeresésre 2009. augusztus 20-án és 2009. november 5-én válaszoltak. A támogatás kapcsán a Bizottság 2010. február 24-én hozott határozatával megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

| (2) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ezzel egyidejűleg az érdekelt feleket felszólították észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Ezzel egyidejűleg az érdekelt feleket felszólították észrevételeik megtételére.

| (3) | Ennek a német hatóságok 2010. április 9-én kelt levelükkel tettek eleget. |
| --- | --- |

(3)

Ennek a német hatóságok 2010. április 9-én kelt levelükkel tettek eleget.

| (4) | 2010. április 9-én és június 3-án Brüsszelben két találkozóra került sor Németország képviselőivel. 2010. július 2-án Németország további információkat szolgáltatott. Az érdekelt felektől a Bizottság észrevételeket nem kapott. |
| --- | --- |

(4)

2010. április 9-én és június 3-án Brüsszelben két találkozóra került sor Németország képviselőivel. 2010. július 2-án Németország további információkat szolgáltatott. Az érdekelt felektől a Bizottság észrevételeket nem kapott.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Háttér

| (5) | A vállalkozások adóztatása Németországban lényegében a személyi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: EStG) és a KStG alapján történik. Az EStG 10d. §-ának (2) bekezdése szerint az adóévben felmerült veszteségek továbbvihetőek, azaz az elkövetkező években az adóköteles jövedelem az adózási teherviselési képesség elvének megfelelően évente 1 millió eurót meg nem haladó összegben a veszteségekkel csökkenthető. A veszteségek adózási szempontú továbbvitele a KStG 8. §-ának (1) bekezdése alapján a társasági adófizetési kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások számára is lehetséges. |
| --- | --- |

(5)

A vállalkozások adóztatása Németországban lényegében a személyi jövedelemadóról szóló törvény (a továbbiakban: EStG) és a KStG alapján történik. Az EStG 10d. §-ának (2) bekezdése szerint az adóévben felmerült veszteségek továbbvihetőek, azaz az elkövetkező években az adóköteles jövedelem az adózási teherviselési képesség elvének megfelelően évente 1 millió eurót meg nem haladó összegben a veszteségekkel csökkenthető. A veszteségek adózási szempontú továbbvitele a KStG 8. §-ának (1) bekezdése alapján a társasági adófizetési kötelezettség hatálya alá tartozó vállalkozások számára is lehetséges.

| (6) | A veszteségek továbbvitelének lehetősége olyan vállalkozások megvásárlását eredményezte, amelyek már régóta nem folytattak semmilyen tevékenységet, azonban a veszteségeket még mindig továbbvihették (úgynevezett üres cégek vagy empty-shell companies). |
| --- | --- |

(6)

A veszteségek továbbvitelének lehetősége olyan vállalkozások megvásárlását eredményezte, amelyek már régóta nem folytattak semmilyen tevékenységet, azonban a veszteségeket még mindig továbbvihették (úgynevezett üres cégek vagy empty-shell companies).

| (7) | Az ilyen jellegű felvásárlások megakadályozása érdekében a német törvényalkotó 1997-ben szűkítette a veszteségek adózási szempontú továbbvitelének lehetőségét azáltal, hogy a KStG 8. §-ának (4) bekezdésében életbe léptette az úgynevezett „ürescég-felvásárlási szabályt”. Ez a szabály a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokra a vállalkozásokra korlátozta, amelyek jogilag és gazdaságilag azonosak voltak azzal a vállalkozással, amelynél a veszteség felmerült. Bár a szabály nem tartalmazza a „gazdasági azonosság” fogalmának definícióját, azonban megemlít egy negatív és két pozitív példát.






  a) | Gazdasági azonosság nem áll fenn akkor, ha egy tőketársaságban való részesedések több mint felét átruházzák, és a tőketársaság a tevékenységét túlnyomó részben új vállalati vagyonnal folytatja, illetve kezdi meg újra. |
| --- | --- | --- |

(7)

Az ilyen jellegű felvásárlások megakadályozása érdekében a német törvényalkotó 1997-ben szűkítette a veszteségek adózási szempontú továbbvitelének lehetőségét azáltal, hogy a KStG 8. §-ának (4) bekezdésében életbe léptette az úgynevezett „ürescég-felvásárlási szabályt”. Ez a szabály a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokra a vállalkozásokra korlátozta, amelyek jogilag és gazdaságilag azonosak voltak azzal a vállalkozással, amelynél a veszteség felmerült. Bár a szabály nem tartalmazza a „gazdasági azonosság” fogalmának definícióját, azonban megemlít egy negatív és két pozitív példát.

a)

Gazdasági azonosság nem áll fenn akkor, ha egy tőketársaságban való részesedések több mint felét átruházzák, és a tőketársaság a tevékenységét túlnyomó részben új vállalati vagyonnal folytatja, illetve kezdi meg újra.

| b) | Ezzel szemben gazdasági azonosságról beszélünk akkor, ha az új vállalati vagyon egyedül a fennmaradó veszteséglevonást előidéző tevékenység szanálására szolgál, és a társaság a tevékenységet az elkövetkező öt évben a korábbi gazdasági viszonyokkal összehasonlítható mértékben folytatja. |
| --- | --- |

b)

Ezzel szemben gazdasági azonosságról beszélünk akkor, ha az új vállalati vagyon egyedül a fennmaradó veszteséglevonást előidéző tevékenység szanálására szolgál, és a társaság a tevékenységet az elkövetkező öt évben a korábbi gazdasági viszonyokkal összehasonlítható mértékben folytatja.

| c) | Gazdasági azonosság akkor is fennáll, ha az új jogosult új vállalati vagyon hozzáadása helyett kiegyenlíti azokat a veszteségeket, amelyek a veszteséget jegyző vállalkozásnál merültek fel. |
| --- | --- |

c)

Gazdasági azonosság akkor is fennáll, ha az új jogosult új vállalati vagyon hozzáadása helyett kiegyenlíti azokat a veszteségeket, amelyek a veszteséget jegyző vállalkozásnál merültek fel.

| (8) | A két utóbbi példát nevezik általában „szanálási rendelkezésnek”. |
| --- | --- |

(8)

A két utóbbi példát nevezik általában „szanálási rendelkezésnek”.

| (9) | A KStG 8. §-ának (4) bekezdését a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja keretében 2008. január 1-jével hatályon kívül helyezték. |
| --- | --- |

(9)

A KStG 8. §-ának (4) bekezdését a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja keretében 2008. január 1-jével hatályon kívül helyezték.

| (10) | A vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja során vezették be a KStG 8c. §-a (1) bekezdését, amely a KStG 8. §-ának korábbi (4) bekezdéséhez képest a veszteségek továbbvitelének lehetőségét részesedésszerzés esetén erősebben korlátozza. Az új rendelkezés alapján:






  a) | A fel nem használt veszteségek egyáltalán nem vonhatóak le akkor, ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 50 %-át egy új jogosultra ruházzák át. |
| --- | --- | --- |

(10)

A vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformja során vezették be a KStG 8c. §-a (1) bekezdését, amely a KStG 8. §-ának korábbi (4) bekezdéséhez képest a veszteségek továbbvitelének lehetőségét részesedésszerzés esetén erősebben korlátozza. Az új rendelkezés alapján:

a)

A fel nem használt veszteségek egyáltalán nem vonhatóak le akkor, ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 50 %-át egy új jogosultra ruházzák át.

| b) | Ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 25 %-át, de maximum 50 %-át öt éven belül átruházzák, a fel nem használt veszteségek a százalékban meghatározott részesedésváltozásnak megfelelő mértékben részarányosan csökkennek. |
| --- | --- |

b)

Ha egy társaság jegyzett tőkéjének, a benne lévő tagsági jogoknak, részesedési jogoknak vagy szavazati jogoknak több mint 25 %-át, de maximum 50 %-át öt éven belül átruházzák, a fel nem használt veszteségek a százalékban meghatározott részesedésváltozásnak megfelelő mértékben részarányosan csökkennek.

| (11) | Az új szabályozás kezdetben nem tett kivételt azokkal a vállalkozásokkal, amelyeknél egyidejűleg került sor szanálásra és jelentős részvényesi változásra. |
| --- | --- |

(11)

Az új szabályozás kezdetben nem tett kivételt azokkal a vállalkozásokkal, amelyeknél egyidejűleg került sor szanálásra és jelentős részvényesi változásra.

| (12) | A német Bundestag által a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformjával együtt elfogadott törvényi indokolás alapján a KStG 8. §-ának (4) bekezdését felváltotta a KStG 8c. § (1) bekezdése, amelynek célja a szabályozás egyszerűsítése (a törvényi indokolásból az derül ki, hogy a KStG 8. § (4) bekezdésének gyakorlati alkalmazása számos bonyolult jogkérdést vetett fel) és a visszaélésekkel szembeni célzott eljárás volt (4). A jogalkotó tudatában volt annak, hogy a módosítás eredményeként az olyan nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, amelyeknél a szanálás részesedésszerzéssel kapcsolódik össze, a veszteségek adózási szempontú továbbvitele a továbbiakban nem lesz lehetséges. Ezt azonban elfogadhatónak tekintették, mivel ilyen helyzetekben az adóhatóság kifejezett törvényi rendelkezés nélkül, méltányossági okokból is lemondhatott az adókövetelésekről (5). |
| --- | --- |

(12)

A német Bundestag által a vállalkozások adóztatásának 2008. évi reformjával együtt elfogadott törvényi indokolás alapján a KStG 8. §-ának (4) bekezdését felváltotta a KStG 8c. § (1) bekezdése, amelynek célja a szabályozás egyszerűsítése (a törvényi indokolásból az derül ki, hogy a KStG 8. § (4) bekezdésének gyakorlati alkalmazása számos bonyolult jogkérdést vetett fel) és a visszaélésekkel szembeni célzott eljárás volt (4). A jogalkotó tudatában volt annak, hogy a módosítás eredményeként az olyan nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, amelyeknél a szanálás részesedésszerzéssel kapcsolódik össze, a veszteségek adózási szempontú továbbvitele a továbbiakban nem lesz lehetséges. Ezt azonban elfogadhatónak tekintették, mivel ilyen helyzetekben az adóhatóság kifejezett törvényi rendelkezés nélkül, méltányossági okokból is lemondhatott az adókövetelésekről (5).

2.2.   Az intézkedés

| (13) | 2009 júniusában a KStG 8c. §-ának módosítása révén bevezetésre került a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése, amely alapján továbbra is lehetséges a veszteségek továbbvitele, ha a nehéz helyzetben lévő vállalkozás felvásárlására szanálási célból kerül sor. Ez a módosítás az állampolgárokat mentesítő egészségbiztosítási törvény (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) részét alkotta (6). Az új rendelkezés elnevezése szintén szanálási rendelkezés, illetve a KStG 8. §-ának (4) bekezdése által tartalmazott előző szabálytól való megkülönböztetés érdekében új szanálási rendelkezés. E szabály kivételt tesz a veszteségek továbbvitelének azon korlátozása alól, amelyet 2008. január 1-jei hatállyal a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésével vezettek be. |
| --- | --- |

(13)

2009 júniusában a KStG 8c. §-ának módosítása révén bevezetésre került a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése, amely alapján továbbra is lehetséges a veszteségek továbbvitele, ha a nehéz helyzetben lévő vállalkozás felvásárlására szanálási célból kerül sor. Ez a módosítás az állampolgárokat mentesítő egészségbiztosítási törvény (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) részét alkotta (6). Az új rendelkezés elnevezése szintén szanálási rendelkezés, illetve a KStG 8. §-ának (4) bekezdése által tartalmazott előző szabálytól való megkülönböztetés érdekében új szanálási rendelkezés. E szabály kivételt tesz a veszteségek továbbvitelének azon korlátozása alól, amelyet 2008. január 1-jei hatállyal a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésével vezettek be.

| (14) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése alapján az alábbi feltételek teljesülése esetén jogosult egy társaság a veszteségek továbbvitelére akkor is, ha a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése alá tartozó részesedésszerzésre kerül sor:






  a) | A részesedésszerzés a társaság szanálásának céljából megy végbe (7). |
| --- | --- | --- |

(14)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése alapján az alábbi feltételek teljesülése esetén jogosult egy társaság a veszteségek továbbvitelére akkor is, ha a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése alá tartozó részesedésszerzésre kerül sor:

a)

A részesedésszerzés a társaság szanálásának céljából megy végbe (7).

| b) | A vállalkozás a szerzés időpontjában fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás fenyegeti (8). |
| --- | --- |

b)

A vállalkozás a szerzés időpontjában fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás fenyegeti (8).

| c) | A lényeges működési struktúrákat megőrzik, ami feltételezi, hogy






  — | a társaság egy, a munkahelyekre is vonatkozó szabályozást tartalmazó működtetési megállapodás alapján működik, vagy |
| --- | --- | --- |

c)

A lényeges működési struktúrákat megőrzik, ami feltételezi, hogy

—

a társaság egy, a munkahelyekre is vonatkozó szabályozást tartalmazó működtetési megállapodás alapján működik, vagy

| — | a munkahelyek 80 %-át (a bérköltségek éves átlagához mérten) a részesedésszerzést követő első öt évben megtartják, vagy |
| --- | --- |

—

a munkahelyek 80 %-át (a bérköltségek éves átlagához mérten) a részesedésszerzést követő első öt évben megtartják, vagy

| — | tizenkét hónapon belül jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésre vagy továbbra is értékkel bíró kötelezettségek elengedésére kerül sor; jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésről van szó akkor, ha az új vállalati vagyon megfelel a megelőző gazdasági év eszközállománya legalább 25 %-ának; a tőketársaság által az új vállalati vagyon hozzáadását követő három éven belül elért eredmény csökkenti a hozzáadott vállalati vagyon értékét. |
| --- | --- |

—

tizenkét hónapon belül jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésre vagy továbbra is értékkel bíró kötelezettségek elengedésére kerül sor; jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésről van szó akkor, ha az új vállalati vagyon megfelel a megelőző gazdasági év eszközállománya legalább 25 %-ának; a tőketársaság által az új vállalati vagyon hozzáadását követő három éven belül elért eredmény csökkenti a hozzáadott vállalati vagyon értékét.

| d) | A részesedésszerzést követő öt éven belül nem kerül sor ágazatváltásra. |
| --- | --- |

d)

A részesedésszerzést követő öt éven belül nem kerül sor ágazatváltásra.

| e) | A részesedésszerzés időpontjában a vállalkozás működött. |
| --- | --- |

e)

A részesedésszerzés időpontjában a vállalkozás működött.

| (15) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése 2009. július 10-én lépett hatályba, és visszamenőleges hatállyal 2008. január 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(15)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése 2009. július 10-én lépett hatályba, és visszamenőleges hatállyal 2008. január 1-jétől alkalmazandó.

| (16) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését eredetileg meghatározott időre, 2009. december 31-ig terjedő hatállyal vezették be. 2009. december 22-én azonban a növekedés gyorsításáról szóló 2009-es törvény (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) keretében a német Bundestag olyan rendelkezést fogadott el, amely törölte a KStG-ből a szóban forgó, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést. |
| --- | --- |

(16)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését eredetileg meghatározott időre, 2009. december 31-ig terjedő hatállyal vezették be. 2009. december 22-én azonban a növekedés gyorsításáról szóló 2009-es törvény (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) keretében a német Bundestag olyan rendelkezést fogadott el, amely törölte a KStG-ből a szóban forgó, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést.

| (17) | Ezzel összefüggésben utalás történt arra, hogy az adózási szempontból továbbvihető veszteségek csak a szanálandó vállalkozás nyereségével számolhatóak el. A szerző fél nem számolhatja el ezeket a veszteségeket a saját nyereségével. |
| --- | --- |

(17)

Ezzel összefüggésben utalás történt arra, hogy az adózási szempontból továbbvihető veszteségek csak a szanálandó vállalkozás nyereségével számolhatóak el. A szerző fél nem számolhatja el ezeket a veszteségeket a saját nyereségével.

| (18) | Ez akkor is érvényes, ha a szerző fél az adókötelezettségeit a konszern szintjén összevonja, mivel a KStG 15. § első pontjának első mondata megtiltja a veszteségek továbbvitelét, ha egy társaság egy vállalkozáscsoport (Organschaft) része (10). |
| --- | --- |

(18)

Ez akkor is érvényes, ha a szerző fél az adókötelezettségeit a konszern szintjén összevonja, mivel a KStG 15. § első pontjának első mondata megtiltja a veszteségek továbbvitelét, ha egy társaság egy vállalkozáscsoport (Organschaft) része (10).

| (19) | A német társasági adójog szerint az ilyen veszteségek nem vesznek el, a leányvállalat szintjén csupán „befagyasztásra” kerülnek, és csak akkor használhatóak fel, amikor a vállalkozást már nem összevontan kezelik. Az ilyen „befagyasztott” veszteségek esetében a veszteségek továbbvitelére nincs megszabott határidő. |
| --- | --- |

(19)

A német társasági adójog szerint az ilyen veszteségek nem vesznek el, a leányvállalat szintjén csupán „befagyasztásra” kerülnek, és csak akkor használhatóak fel, amikor a vállalkozást már nem összevontan kezelik. Az ilyen „befagyasztott” veszteségek esetében a veszteségek továbbvitelére nincs megszabott határidő.

| (20) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése révén a szerző fél közvetett módon kedvezményben részesül, mivel a szanált vállalkozás adóterhe a szanálás sikeres befejezése után csökken. Ezenkívül a szerző fél a tevékenységét természetesen részben vagy egészben a felvásárolt vállalkozásba is beviheti, és ily módon felhasználhatja az átvitt veszteséget. |
| --- | --- |

(20)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése révén a szerző fél közvetett módon kedvezményben részesül, mivel a szanált vállalkozás adóterhe a szanálás sikeres befejezése után csökken. Ezenkívül a szerző fél a tevékenységét természetesen részben vagy egészben a felvásárolt vállalkozásba is beviheti, és ily módon felhasználhatja az átvitt veszteséget.

2.3.   A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének és 8. §-a (4) bekezdésének összehasonlítása

| (21) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt új szabályozás egy jelentős és a támogatás értékelése szempontjából döntő aspektusban különbözik a korábbi szabályozástól, azaz a KStG hatályon kívül helyezett 8. §-a (4) bekezdésétől. |
| --- | --- |

(21)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt új szabályozás egy jelentős és a támogatás értékelése szempontjából döntő aspektusban különbözik a korábbi szabályozástól, azaz a KStG hatályon kívül helyezett 8. §-a (4) bekezdésétől.

| (22) | A KStG 8c. §-ának (1) bekezdése szerint egy vállalkozás nem viheti tovább a veszteségeit, ha a részesedések több mint felét átruházták, kivéve, ha a szanálási rendelkezés alkalmazandó. Így az általános szabály alapján jelentős részvényesi változás esetében a veszteségek nem vihetők tovább. A jelenlegi szanálási rendelkezés kivételt képez az általános szabály alól. |
| --- | --- |

(22)

A KStG 8c. §-ának (1) bekezdése szerint egy vállalkozás nem viheti tovább a veszteségeit, ha a részesedések több mint felét átruházták, kivéve, ha a szanálási rendelkezés alkalmazandó. Így az általános szabály alapján jelentős részvényesi változás esetében a veszteségek nem vihetők tovább. A jelenlegi szanálási rendelkezés kivételt képez az általános szabály alól.

| (23) | A KStG korábbi 8. §-ának (4) bekezdésében foglalt általános szabály kimondta, hogy jelentős részvényesi változás esetén továbbra is lehetőség van a veszteségek továbbvitelére, amennyiben a vállalkozás gazdasági azonossága megállapítható. Ez a kivétel az olyan visszaélések megakadályozására szolgált, amelyekre például üres cégek felvásárlása útján került sor. |
| --- | --- |

(23)

A KStG korábbi 8. §-ának (4) bekezdésében foglalt általános szabály kimondta, hogy jelentős részvényesi változás esetén továbbra is lehetőség van a veszteségek továbbvitelére, amennyiben a vállalkozás gazdasági azonossága megállapítható. Ez a kivétel az olyan visszaélések megakadályozására szolgált, amelyekre például üres cégek felvásárlása útján került sor.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT

| (24) | 2010. február 24-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot arra vonatkozó határozatáról, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(24)

2010. február 24-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot arra vonatkozó határozatáról, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (25) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz a veszteséget termelő egészséges vállalkozások és az (esetlegesen) fizetésképtelen vagy eladósodott vállalkozások között annyiban, hogy csak az utóbbiaknak kedvez. Ennélfogva a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése kivételnek tűnik azon referenciarendszer alól, amely szerint a vállalkozások egyik csoportja esetében sem jöhet szóba a veszteségek továbbvitele. Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek nyilvánvalóan megvalósultak, a Bizottság előzetes véleménye szerint jelen intézkedés szelektív, és állami támogatásnak minősül. Végül a Bizottság kifejtette, kétségei vannak afelől, hogy az intézkedés összeegyeztethető az EUMSZ-nek az Ideiglenes közösségi keretrendszerrel (11) összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint az EUMSz-nek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással (12) és a regionális támogatásokról szóló iránymutatással (13) összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával. |
| --- | --- |

(25)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz a veszteséget termelő egészséges vállalkozások és az (esetlegesen) fizetésképtelen vagy eladósodott vállalkozások között annyiban, hogy csak az utóbbiaknak kedvez. Ennélfogva a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése kivételnek tűnik azon referenciarendszer alól, amely szerint a vállalkozások egyik csoportja esetében sem jöhet szóba a veszteségek továbbvitele. Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek nyilvánvalóan megvalósultak, a Bizottság előzetes véleménye szerint jelen intézkedés szelektív, és állami támogatásnak minősül. Végül a Bizottság kifejtette, kétségei vannak afelől, hogy az intézkedés összeegyeztethető az EUMSZ-nek az Ideiglenes közösségi keretrendszerrel (11) összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, valamint az EUMSz-nek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással (12) és a regionális támogatásokról szóló iránymutatással (13) összhangban értelmezett 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

| (26) | Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (14). A Bizottság felszólította Németországot és valamennyi érdekelt felet észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(26)

Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (14). A Bizottság felszólította Németországot és valamennyi érdekelt felet észrevételeik benyújtására.

| (27) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a szövetségi pénzügyminisztérium utasította az adóbehajtásért felelős hatóságokat, hogy a Bizottság végső döntéséig ne alkalmazzák a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését, valamint hogy értesítsék az érintett vállalkozásokat arról, hogy a Bizottság negatív döntése esetén a támogatásokat vissza kell fizetniük (15). |
| --- | --- |

(27)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítását követően a szövetségi pénzügyminisztérium utasította az adóbehajtásért felelős hatóságokat, hogy a Bizottság végső döntéséig ne alkalmazzák a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését, valamint hogy értesítsék az érintett vállalkozásokat arról, hogy a Bizottság negatív döntése esetén a támogatásokat vissza kell fizetniük (15).

4.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (28) | Németország úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése az alábbi három okból nem minősül állami támogatásnak:






  a) | A szabályozás figyelembe veszi a magánhitelezői elvet (v.ö. a 4.1. szakasszal). |
| --- | --- | --- |

(28)

Németország úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése az alábbi három okból nem minősül állami támogatásnak:

a)

A szabályozás figyelembe veszi a magánhitelezői elvet (v.ö. a 4.1. szakasszal).

| b) | Nem szelektív jellegű (v.ö. a 4.2. szakasszal). |
| --- | --- |

b)

Nem szelektív jellegű (v.ö. a 4.2. szakasszal).

| c) | A szabályozást a német adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja (v.ö. a 4.3. szakasszal). |
| --- | --- |

c)

A szabályozást a német adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja (v.ö. a 4.3. szakasszal).

| (29) | Németország ezenkívül kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt szanálási rendelkezés lényegében megegyezik a KStG 8. §-ának (4) bekezdése által tartalmazott régi szanálási rendelkezéssel, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak soha nem voltak fenntartásai (v.ö. a 4.4. szakasszal), továbbá több más tagállamban is létezik hasonló adószabály (v.ö. a 4.5. szakasszal). |
| --- | --- |

(29)

Németország ezenkívül kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében foglalt szanálási rendelkezés lényegében megegyezik a KStG 8. §-ának (4) bekezdése által tartalmazott régi szanálási rendelkezéssel, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak soha nem voltak fenntartásai (v.ö. a 4.4. szakasszal), továbbá több más tagállamban is létezik hasonló adószabály (v.ö. a 4.5. szakasszal).

4.1.   A magánhitelezői elv betartása

| (30) | Ezt az érvet Németország először 2010. július 2-án kelt levelében hozta fel. A német hatóságok erre vonatkozóan kifejtik, hogy a magánhitelezői elv az adókövetelések, illetve az ehhez hasonló követelések behajtása esetén is alkalmazható (16). A német állam és az adófizetők közötti kapcsolat ugyanis egy olyan kötelmi viszonyhoz hasonlítható, amely egy magánhitelező és egy adós között jön létre, és például egy bérleti vagy egy munkaszerződésen alapul. Németország véleménye szerint egy kötelmi viszony magánhitelezője lemondana jövőbeli követeléseinek egy részéről, ha ezáltal lehetőség nyílna arra, hogy az adóst egy másik vállalkozás felvásárolja, és a kötelmi viszony így továbbra is fennmarad. |
| --- | --- |

(30)

Ezt az érvet Németország először 2010. július 2-án kelt levelében hozta fel. A német hatóságok erre vonatkozóan kifejtik, hogy a magánhitelezői elv az adókövetelések, illetve az ehhez hasonló követelések behajtása esetén is alkalmazható (16). A német állam és az adófizetők közötti kapcsolat ugyanis egy olyan kötelmi viszonyhoz hasonlítható, amely egy magánhitelező és egy adós között jön létre, és például egy bérleti vagy egy munkaszerződésen alapul. Németország véleménye szerint egy kötelmi viszony magánhitelezője lemondana jövőbeli követeléseinek egy részéről, ha ezáltal lehetőség nyílna arra, hogy az adóst egy másik vállalkozás felvásárolja, és a kötelmi viszony így továbbra is fennmarad.

4.2.   A szelektivitás hiánya

| (31) | Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése egy olyan általános intézkedés, amelyet minden vállalkozás igénybe vehet, függetlenül attól, hogy egy bizonyos régióhoz vagy termelési ághoz tartozik-e, illetve, hogy mekkora a mérete. Németország kijelenti, hogy potenciálisan és anélkül, hogy erre befolyása lenne, minden vállalkozás kerülhet nehéz pénzügyi helyzetbe, ezért a szabályozás alkalmazása szempontjából figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(31)

Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése egy olyan általános intézkedés, amelyet minden vállalkozás igénybe vehet, függetlenül attól, hogy egy bizonyos régióhoz vagy termelési ághoz tartozik-e, illetve, hogy mekkora a mérete. Németország kijelenti, hogy potenciálisan és anélkül, hogy erre befolyása lenne, minden vállalkozás kerülhet nehéz pénzügyi helyzetbe, ezért a szabályozás alkalmazása szempontjából figyelembe kell venni.

| (32) | Németország utal arra, hogy a Bizottság a vállalkozások adóztatásáról szóló 1998. évi közleményében maga is úgy ítélte meg, hogy az olyan teljesen technikai jellegű adóintézkedések, mint a veszteségek adózási szempontú továbbvitelére vonatkozó előírások nem minősülnek szelektívnek, „feltéve, hogy különbség nélkül mindegyik vállalkozásra és mindegyik áru termelésére alkalmazni kell azokat”, és „az, hogy néhány vállalkozás vagy ágazat több előnyhöz jut ezeken az adóintézkedéseken keresztül, mint mások, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az állami támogatást szabályozó versenyszabályok vonatkoznak rájuk.” (17). |
| --- | --- |

(32)

Németország utal arra, hogy a Bizottság a vállalkozások adóztatásáról szóló 1998. évi közleményében maga is úgy ítélte meg, hogy az olyan teljesen technikai jellegű adóintézkedések, mint a veszteségek adózási szempontú továbbvitelére vonatkozó előírások nem minősülnek szelektívnek, „feltéve, hogy különbség nélkül mindegyik vállalkozásra és mindegyik áru termelésére alkalmazni kell azokat”, és „az, hogy néhány vállalkozás vagy ágazat több előnyhöz jut ezeken az adóintézkedéseken keresztül, mint mások, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az állami támogatást szabályozó versenyszabályok vonatkoznak rájuk.” (17).

| (33) | Németország úgy véli, hogy ezek a megfontolások különösen fontosak a kutatás és fejlesztés adózási szempontú támogatásában, továbbá a környezetvédelem, a képzés vagy a foglalkoztatás terén is. Szerinte nem tekinthetőek szelektívnek az olyan adószabályok, amelyek a fenti területeken jelentős erőfeszítéseket kifejtő vállalkozásoknak kedveznek, hiszen ezek a kedvezmények valamennyi vállalkozás számára nyitva állnak, akkor is, ha meghatározott területeken tevékenykedő vállalkozások de facto jobban profitálnának belőle, mint más vállalkozások. Ennek a meglátásnak az olyan adószabályok esetében is érvényesülnie kell, amelyek a szanálás céljából felvásárolt nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedveznek. |
| --- | --- |

(33)

Németország úgy véli, hogy ezek a megfontolások különösen fontosak a kutatás és fejlesztés adózási szempontú támogatásában, továbbá a környezetvédelem, a képzés vagy a foglalkoztatás terén is. Szerinte nem tekinthetőek szelektívnek az olyan adószabályok, amelyek a fenti területeken jelentős erőfeszítéseket kifejtő vállalkozásoknak kedveznek, hiszen ezek a kedvezmények valamennyi vállalkozás számára nyitva állnak, akkor is, ha meghatározott területeken tevékenykedő vállalkozások de facto jobban profitálnának belőle, mint más vállalkozások. Ennek a meglátásnak az olyan adószabályok esetében is érvényesülnie kell, amelyek a szanálás céljából felvásárolt nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedveznek.

| (34) | Németország szerint a Bíróság és a Törvényszék elfogadta, hogy egy olyan intézkedés, amely kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedvez, alapvetően általános intézkedésnek minősülhet, ami nem szelektív jellegű. Ebben az összefüggésben Németország először is a DMT-ügyet említi, amelyben a Bíróság az alábbiakat állapította meg egy olyan belga fizetési mechanizmussal kapcsolatban, amelyet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vehetnek igénybe (18):
  „A francia kormány előadja, hogy a társadalombiztosítási járulékokhoz nyújtott fizetési könnyítések nem minősülnek állami támogatásnak, ha ugyanazon feltételek alapján minden olyan vállalkozás számára biztosítottak, amely pénzügyileg nehéz helyzetbe kerül. Vélhetően a belga jogi szabályozás kapcsán ez az eset áll fenn. Ezzel szemben a Bizottság szerint a fizetési könnyítések engedélyezése során az ONSS-t mérlegelési jog illeti meg.
  Ahogyan a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdéséből következik, nem tartoznak ez alá a rendelkezés alá az olyan általános jellegű intézkedések, amelyek nem csak meghatározott vállalkozásoknak vagy termelési ágaknak kedveznek. Nem tekinthető ezzel szemben általános jellegűnek az intézkedés akkor, ha a pénzügyi előnyöket biztosító intézkedés olyan mérlegeléstől függ, amely lehetővé teszi a kedvezményezettek vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását (lásd értelemszerűen a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítélet, EBHT 1996., I-4551. o., 23. és 24. pontját).
  A nemzeti bíróság feladata az alapügyben annak megállapítása, hogy az ONSS számára megengedett-e a mérlegelés a fizetési könnyítések engedélyezése esetén, illetve ha ez az eset nem áll fenn, akkor az ONSS által nyújtott fizetési könnyítések általános jellegűek-e, vagy pedig meghatározott vállalkozásokat részesítenek előnyben.” |
| --- | --- |

(34)

Németország szerint a Bíróság és a Törvényszék elfogadta, hogy egy olyan intézkedés, amely kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak kedvez, alapvetően általános intézkedésnek minősülhet, ami nem szelektív jellegű. Ebben az összefüggésben Németország először is a DMT-ügyet említi, amelyben a Bíróság az alábbiakat állapította meg egy olyan belga fizetési mechanizmussal kapcsolatban, amelyet a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vehetnek igénybe (18):

„A francia kormány előadja, hogy a társadalombiztosítási járulékokhoz nyújtott fizetési könnyítések nem minősülnek állami támogatásnak, ha ugyanazon feltételek alapján minden olyan vállalkozás számára biztosítottak, amely pénzügyileg nehéz helyzetbe kerül. Vélhetően a belga jogi szabályozás kapcsán ez az eset áll fenn. Ezzel szemben a Bizottság szerint a fizetési könnyítések engedélyezése során az ONSS-t mérlegelési jog illeti meg.

Ahogyan a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdéséből következik, nem tartoznak ez alá a rendelkezés alá az olyan általános jellegű intézkedések, amelyek nem csak meghatározott vállalkozásoknak vagy termelési ágaknak kedveznek. Nem tekinthető ezzel szemben általános jellegűnek az intézkedés akkor, ha a pénzügyi előnyöket biztosító intézkedés olyan mérlegeléstől függ, amely lehetővé teszi a kedvezményezettek vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását (lásd értelemszerűen a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítélet, EBHT 1996., I-4551. o., 23. és 24. pontját).

A nemzeti bíróság feladata az alapügyben annak megállapítása, hogy az ONSS számára megengedett-e a mérlegelés a fizetési könnyítések engedélyezése esetén, illetve ha ez az eset nem áll fenn, akkor az ONSS által nyújtott fizetési könnyítések általános jellegűek-e, vagy pedig meghatározott vállalkozásokat részesítenek előnyben.”

| (35) | Németország ezenfelül felhívta a figyelmet a HAMSA-ügyre, amelyben a spanyol hatóságok úgy érveltek, hogy nem minősül szelektívnek az olyan intézkedés, amely valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkozik. A Bíróság ennek kapcsán az alábbiak szerint nyilatkozott (19):
  „Jelen ügyben a felperes és a Spanyol Királyság által hivatkozott érv szerint a fizetésképtelenségről szóló 1922. július 26-i spanyol törvény egy olyan általános jellegű eljárást hozott létre, amely valamennyi nehéz helyzetbe került vállalkozásra vonatkozik. Bár igaz az, hogy a törvényt nem szelektíven kell alkalmazni vállalkozások meghatározott csoportjai vagy meghatározott termelési ágazatok javára, azonban a Bizottság által kifogásolt adósság-elengedések nem automatikusan a törvény alkalmazásából következnek, hanem az illetékes közigazgatási szervek mérlegelési jogkörben hozott döntésétől függnek. Ha a pénzügyi előnyöket nyújtó hatóság olyan mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek körének vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását, az ítélkezési gyakorlat alapján az ilyen intézkedés nem tekinthető általános jellegűnek (lásd a Bíróságnak a C-256/97. sz. DM Transport ügyben 1999. június 29-én hozott ítéletét, EBHT 1999., I-3913. o., 27. pont).” |
| --- | --- |

(35)

Németország ezenfelül felhívta a figyelmet a HAMSA-ügyre, amelyben a spanyol hatóságok úgy érveltek, hogy nem minősül szelektívnek az olyan intézkedés, amely valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkozik. A Bíróság ennek kapcsán az alábbiak szerint nyilatkozott (19):

„Jelen ügyben a felperes és a Spanyol Királyság által hivatkozott érv szerint a fizetésképtelenségről szóló 1922. július 26-i spanyol törvény egy olyan általános jellegű eljárást hozott létre, amely valamennyi nehéz helyzetbe került vállalkozásra vonatkozik. Bár igaz az, hogy a törvényt nem szelektíven kell alkalmazni vállalkozások meghatározott csoportjai vagy meghatározott termelési ágazatok javára, azonban a Bizottság által kifogásolt adósság-elengedések nem automatikusan a törvény alkalmazásából következnek, hanem az illetékes közigazgatási szervek mérlegelési jogkörben hozott döntésétől függnek. Ha a pénzügyi előnyöket nyújtó hatóság olyan mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amely lehetővé teszi számára a kedvezményezettek körének vagy az intézkedés alkalmazási feltételeinek meghatározását, az ítélkezési gyakorlat alapján az ilyen intézkedés nem tekinthető általános jellegűnek (lásd a Bíróságnak a C-256/97. sz. DM Transport ügyben 1999. június 29-én hozott ítéletét, EBHT 1999., I-3913. o., 27. pont).”

| (36) | Németország állítása szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése - a DMT és a HAMSA ügyekben vitatott intézkedésektől eltérően - nem irányoz elő mérlegelési jogot a közigazgatási hatóságok számára; az intézkedés alkalmazása automatikusan a törvényből következik. Ezért Németország azt az „a contrario” érvet hozza fel, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tekinthető szelektívnek. |
| --- | --- |

(36)

Németország állítása szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése - a DMT és a HAMSA ügyekben vitatott intézkedésektől eltérően - nem irányoz elő mérlegelési jogot a közigazgatási hatóságok számára; az intézkedés alkalmazása automatikusan a törvényből következik. Ezért Németország azt az „a contrario” érvet hozza fel, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tekinthető szelektívnek.

| (37) | Ezenkívül Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok körébe tartozó norma. A vállalkozások jogosultsága olyan fogalmakon alapul, mint a fizetésképtelenség, a fizetésképtelenség veszélye és az eladósodás, amely fogalmakat az InsO definiálja, és amelyek csődeljárás megindítása iránti kérelem benyújtására szolgáltathatnak okot. |
| --- | --- |

(37)

Ezenkívül Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályok körébe tartozó norma. A vállalkozások jogosultsága olyan fogalmakon alapul, mint a fizetésképtelenség, a fizetésképtelenség veszélye és az eladósodás, amely fogalmakat az InsO definiálja, és amelyek csődeljárás megindítása iránti kérelem benyújtására szolgáltathatnak okot.

| (38) | Németország a szelektivitást illetően azt a következtetést vonja le, miszerint a Bizottság véleményéből az következne, hogy minden adókedvezmény állami támogatásnak minősül, akkor is, ha általános jelleggel alkalmazandó, ez a megítélés pedig az EUMSZ-be ütközik. |
| --- | --- |

(38)

Németország a szelektivitást illetően azt a következtetést vonja le, miszerint a Bizottság véleményéből az következne, hogy minden adókedvezmény állami támogatásnak minősül, akkor is, ha általános jelleggel alkalmazandó, ez a megítélés pedig az EUMSZ-be ütközik.

4.3.   Az adórendszer jellegén vagy belső szerkezetén alapuló indokolás

| (39) | Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében megfogalmazott kivételt a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja. Objektív különbség tapasztalható a szanálásra szoruló, nehéz helyzetben lévő vállalkozások és a többi vállalkozás között, amely objektív különbség indokolttá teszi a szanálás céljából felvásárolt, nehéz helyzetben lévő vállalkozások eltérő módon történő kezelését. Németország ezen érvelését három szempontra alapozza. |
| --- | --- |

(39)

Németország megítélése szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében megfogalmazott kivételt a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete indokolja. Objektív különbség tapasztalható a szanálásra szoruló, nehéz helyzetben lévő vállalkozások és a többi vállalkozás között, amely objektív különbség indokolttá teszi a szanálás céljából felvásárolt, nehéz helyzetben lévő vállalkozások eltérő módon történő kezelését. Németország ezen érvelését három szempontra alapozza.

| (40) | Először is a pénzügyileg egészséges olyan vállalkozásoktól eltérően, amelyek választhatnak a tőkepiac által kínált finanszírozási lehetőségek és felvásárlók keresése között, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára csak az a lehetőség áll nyitva, hogy felvásárlót találjanak, hiszen sem idegen tőkét nem tudnának felvenni a tőkepiacon, sem pedig bankkölcsönt nem kapnának. Következésképpen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a rendszerből adódóan nem élhetnének a veszteségek továbbvitelének lehetőségével, míg az egészséges vállalkozások mindig választhatnának aközött, hogy idegen tőkét szereznek, vagy pedig vásárlót keresnek. |
| --- | --- |

(40)

Először is a pénzügyileg egészséges olyan vállalkozásoktól eltérően, amelyek választhatnak a tőkepiac által kínált finanszírozási lehetőségek és felvásárlók keresése között, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára csak az a lehetőség áll nyitva, hogy felvásárlót találjanak, hiszen sem idegen tőkét nem tudnának felvenni a tőkepiacon, sem pedig bankkölcsönt nem kapnának. Következésképpen a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a rendszerből adódóan nem élhetnének a veszteségek továbbvitelének lehetőségével, míg az egészséges vállalkozások mindig választhatnának aközött, hogy idegen tőkét szereznek, vagy pedig vásárlót keresnek.

| (41) | Németország második érve szerint a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének azon szándéka és célja, hogy megakadályozza az üres cégek felvásárlását, nem zárja ki a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokban az esetekben, amikor a felvásárlás szanálás céljából történik, és nem tisztán adózási szempontok indokolják. Ha a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szanálás céljából történő felvásárlására korlátozódna, azaz egyéb szerzési eseteket is a hatálya alá vonna, úgy a norma célja nem lenne megvalósítható. |
| --- | --- |

(41)

Németország második érve szerint a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének azon szándéka és célja, hogy megakadályozza az üres cégek felvásárlását, nem zárja ki a veszteségek továbbvitelének lehetőségét azokban az esetekben, amikor a felvásárlás szanálás céljából történik, és nem tisztán adózási szempontok indokolják. Ha a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szanálás céljából történő felvásárlására korlátozódna, azaz egyéb szerzési eseteket is a hatálya alá vonna, úgy a norma célja nem lenne megvalósítható.

| (42) | Németország harmadik érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése biztosítja azt, hogy a vállalkozásokban való részesedések vételára pusztán a vállalkozás gazdasági értékén alapul, és az adóoptimalizálás érdekében a felhalmozódott veszteségek értéke a vételárat nem befolyásolja. Ezzel szemben a nehéz helyzetben lévő, szanálás céljából felvásárolt vállalkozások esetében a felhalmozódott veszteségek lehetséges értéke nem játszik különösebb szerepet. Ezen érv alátámasztása érdekében Németország utal arra, hogy a vállalkozáscsoport kereskedelmi jogi számvitele során a könyvvizsgálók nem tulajdonítanak értéket a gazdaságilag nehéz helyzetben lévő társaságok lehetségesen továbbvihető veszteségeinek. |
| --- | --- |

(42)

Németország harmadik érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése biztosítja azt, hogy a vállalkozásokban való részesedések vételára pusztán a vállalkozás gazdasági értékén alapul, és az adóoptimalizálás érdekében a felhalmozódott veszteségek értéke a vételárat nem befolyásolja. Ezzel szemben a nehéz helyzetben lévő, szanálás céljából felvásárolt vállalkozások esetében a felhalmozódott veszteségek lehetséges értéke nem játszik különösebb szerepet. Ezen érv alátámasztása érdekében Németország utal arra, hogy a vállalkozáscsoport kereskedelmi jogi számvitele során a könyvvizsgálók nem tulajdonítanak értéket a gazdaságilag nehéz helyzetben lévő társaságok lehetségesen továbbvihető veszteségeinek.

| (43) | Ezen együttes körülmények alapján Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését mindenképpen indokolttá teszi a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete, még akkor is, ha prima facie szelektívnek is tűnik. |
| --- | --- |

(43)

Ezen együttes körülmények alapján Németország azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését mindenképpen indokolttá teszi a német társasági adórendszer jellege és belső szerkezete, még akkor is, ha prima facie szelektívnek is tűnik.

4.4.   Az új és a régi szanálási rendelkezés közötti kapcsolat

| (44) | Németország megjegyzi, hogy a KStG 8c. §-a 2008. január 1-jei hatállyal egy hasonló szabályt - a KStG 8. §-ának (4) bekezdését - váltotta fel, amely szabály ezzel egyidejűleg hatályát vesztette. Mindkét szabály ugyanazt a célt, mégpedig az üres cégek felvásárlásának megakadályozását szolgálta. |
| --- | --- |

(44)

Németország megjegyzi, hogy a KStG 8c. §-a 2008. január 1-jei hatállyal egy hasonló szabályt - a KStG 8. §-ának (4) bekezdését - váltotta fel, amely szabály ezzel egyidejűleg hatályát vesztette. Mindkét szabály ugyanazt a célt, mégpedig az üres cégek felvásárlásának megakadályozását szolgálta.

| (45) | Németország utal arra, hogy a Bizottság a KStG 8. §-ának (4) bekezdése kapcsán soha nem fejezte ki fenntartásait, ezért a jelenlegi szabályozás sem minősülhetne támogatásnak. |
| --- | --- |

(45)

Németország utal arra, hogy a Bizottság a KStG 8. §-ának (4) bekezdése kapcsán soha nem fejezte ki fenntartásait, ezért a jelenlegi szabályozás sem minősülhetne támogatásnak.

| (46) | Ebből az okból kifolyólag Németország szerint a Bizottság vonatkozó álláspontja inkoherens. |
| --- | --- |

(46)

Ebből az okból kifolyólag Németország szerint a Bizottság vonatkozó álláspontja inkoherens.

4.5.   Más adórendszerek hasonló szabályai

| (47) | Németország szerint több más tagállamban is létezik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdéséhez hasonló szabályozás. Példaként Ausztriát, Belgiumot, Finnországot, Hollandiát, Luxemburgot és Olaszországot említette. A rendszerek nagymértékű hasonlósága ellenére a Bizottság ezen tagállamokkal szemben nem alkalmazta azokat az intézkedéseket, amelyek az állami támogatások terén való hatásköre alapján a rendelkezésére állnak. |
| --- | --- |

(47)

Németország szerint több más tagállamban is létezik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdéséhez hasonló szabályozás. Példaként Ausztriát, Belgiumot, Finnországot, Hollandiát, Luxemburgot és Olaszországot említette. A rendszerek nagymértékű hasonlósága ellenére a Bizottság ezen tagállamokkal szemben nem alkalmazta azokat az intézkedéseket, amelyek az állami támogatások terén való hatásköre alapján a rendelkezésére állnak.

| (48) | Az eljárás megindításáról szóló határozat 34. pontja kapcsán, amely a Bizottságnak a francia adórendszerrel kapcsolatos intézkedéseit mutatja be, Németország kifejti, hogy a német rendszer különbözik a francia rendszertől. A francia rendszer ugyanis meghatározott gazdasági ágakra korlátozódik, és a társasági adó alóli teljes mentességet irányozza elő. |
| --- | --- |

(48)

Az eljárás megindításáról szóló határozat 34. pontja kapcsán, amely a Bizottságnak a francia adórendszerrel kapcsolatos intézkedéseit mutatja be, Németország kifejti, hogy a német rendszer különbözik a francia rendszertől. A francia rendszer ugyanis meghatározott gazdasági ágakra korlátozódik, és a társasági adó alóli teljes mentességet irányozza elő.

5.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

| (49) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(49)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.   Állami források és az állami forrásokhoz sorolás

| (50) | Az intézkedést állami forrásból kell finanszírozni, továbbá az állami források felhasználásának az államhoz hozzárendelhetőnek kell lennie. Az adóbevételben mutatkozó veszteség egyenértékű az adójellegű költségvetési kiadás formájában jelentkező állami forrásfelhasználással. Azáltal, hogy a szövetségi kormány engedélyezi a vállalkozások számára társasági adókötelezettségeik veszteségátvitel útján történő csökkentését, Németország bevételtől esik el, ami így állami támogatásnak minősül. Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az intézkedés évente 900 millió euro összegű adóbevétel-kiesést okozhat. Tekintettel arra, hogy az intézkedés állami forrásokban jelentkező veszteséggel jár együtt, az intézkedés állami forrásokból származónak minősül. A támogatást törvényi alapon biztosítják, ezért az államhoz rendelhető hozzá. |
| --- | --- |

(50)

Az intézkedést állami forrásból kell finanszírozni, továbbá az állami források felhasználásának az államhoz hozzárendelhetőnek kell lennie. Az adóbevételben mutatkozó veszteség egyenértékű az adójellegű költségvetési kiadás formájában jelentkező állami forrásfelhasználással. Azáltal, hogy a szövetségi kormány engedélyezi a vállalkozások számára társasági adókötelezettségeik veszteségátvitel útján történő csökkentését, Németország bevételtől esik el, ami így állami támogatásnak minősül. Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az intézkedés évente 900 millió euro összegű adóbevétel-kiesést okozhat. Tekintettel arra, hogy az intézkedés állami forrásokban jelentkező veszteséggel jár együtt, az intézkedés állami forrásokból származónak minősül. A támogatást törvényi alapon biztosítják, ezért az államhoz rendelhető hozzá.

5.2.   Szelektív előny fennállása

| (51) | Ezenkívül az intézkedésnek szelektív előnyt kell teremtenie a kedvezményezett számára. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a vállalkozás költségvetésének általános terheit (20). |
| --- | --- |

(51)

Ezenkívül az intézkedésnek szelektív előnyt kell teremtenie a kedvezményezett számára. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a vállalkozás költségvetésének általános terheit (20).

| (52) | A KStG 8c. §-ának (1) bekezdése alapján valamely vállalkozás részvényesi szerkezetének változásai azt eredményezik, hogy a korábbi veszteségek adózási szempontú továbbvitelének lehetősége részben vagy egészben elveszik. |
| --- | --- |

(52)

A KStG 8c. §-ának (1) bekezdése alapján valamely vállalkozás részvényesi szerkezetének változásai azt eredményezik, hogy a korábbi veszteségek adózási szempontú továbbvitelének lehetősége részben vagy egészben elveszik.

| (53) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése kivételt határoz meg e szabály alól arra az esetre, ha a részesedésszerzés nehéz helyzetben lévő vállalkozást érint, és szanálási célból történik. |
| --- | --- |

(53)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése kivételt határoz meg e szabály alól arra az esetre, ha a részesedésszerzés nehéz helyzetben lévő vállalkozást érint, és szanálási célból történik.

| (54) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése ennélfogva szelektív előnyt hozhat létre az előbbi előfeltételeknek megfelelő vállalkozások számára, mivel lehetőséget biztosít arra, hogy adóköteles jövedelmük kiszámítása során a korábban felmerült veszteségeiket a jövőbeli nyereséggel szemben beszámítsák. |
| --- | --- |

(54)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése ennélfogva szelektív előnyt hozhat létre az előbbi előfeltételeknek megfelelő vállalkozások számára, mivel lehetőséget biztosít arra, hogy adóköteles jövedelmük kiszámítása során a korábban felmerült veszteségeiket a jövőbeli nyereséggel szemben beszámítsák.

| (55) | Németország kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése, ahogyan azt a (28) preambulumbekezdés is bemutatja, nem valósít meg szelektív előnyt. Ezt az érvet az alábbi három szempont támasztja alá:






  a) | a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése figyelembe veszi a magánhitelezői elvet (5.2.1.); |
| --- | --- | --- |

(55)

Németország kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése, ahogyan azt a (28) preambulumbekezdés is bemutatja, nem valósít meg szelektív előnyt. Ezt az érvet az alábbi három szempont támasztja alá:

a)

a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése figyelembe veszi a magánhitelezői elvet (5.2.1.);

| b) | a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése prima facie nem minősül szelektívnek (5.2.2.); |
| --- | --- |

b)

a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése prima facie nem minősül szelektívnek (5.2.2.);

| c) | a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését az adórendszer jellege vagy belső szerkezete indokolttá teszi (5.2.3.). |
| --- | --- |

c)

a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését az adórendszer jellege vagy belső szerkezete indokolttá teszi (5.2.3.).

| (56) | Németország utal továbbá a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése és a korábbi szabályozás, a KStG 8. §-ának (4) bekezdése közötti hasonlóságra (lásd 5.2.4.), valamint arra a tényre, hogy más tagállamokban is létezik hasonló szabályozás (lásd 5.2.5.). |
| --- | --- |

(56)

Németország utal továbbá a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése és a korábbi szabályozás, a KStG 8. §-ának (4) bekezdése közötti hasonlóságra (lásd 5.2.4.), valamint arra a tényre, hogy más tagállamokban is létezik hasonló szabályozás (lásd 5.2.5.).

5.2.1.   A piacgazdasági magánhitelező elvének lehetséges alkalmazása

| (57) | Németország kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése összeegyeztethető a magánhitelezői elvvel, mivel megfelel annak a piacgazdasági magánhitelezői viszonynak, amelyben az adós és a magánhitelező között kötelmi viszony áll fenn. |
| --- | --- |

(57)

Németország kijelenti, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése összeegyeztethető a magánhitelezői elvvel, mivel megfelel annak a piacgazdasági magánhitelezői viszonynak, amelyben az adós és a magánhitelező között kötelmi viszony áll fenn.

| (58) | A Bizottság úgy véli, hogy ez az álláspont több okból sem tartható fenn. A Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata szerint a piacgazdasági magánhitelező elvét csak akkor lehet alkalmazni, amikor az állam piaci szereplőként jár el; ezen elv alkalmazása nem lehetséges akkor, amikor az állam a közhatalom gyakorlójaként él előjogaival (21). Jelen esetben az államot a közhatalom gyakorlójaként illeti meg az állami adómonopólium. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság úgy véli, hogy ez az álláspont több okból sem tartható fenn. A Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata szerint a piacgazdasági magánhitelező elvét csak akkor lehet alkalmazni, amikor az állam piaci szereplőként jár el; ezen elv alkalmazása nem lehetséges akkor, amikor az állam a közhatalom gyakorlójaként él előjogaival (21). Jelen esetben az államot a közhatalom gyakorlójaként illeti meg az állami adómonopólium.

| (59) | A Bizottság véleménye szerint a Németország által hivatkozott ítélkezési gyakorlat nem változtat az értékelésen. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése esetében adókötelezettség keletkezéséről van szó, ezzel szemben azoknál a tényállásoknál, amelyek a Spanyolország kontra Bizottság (22) és a DMT (23) ügyekben hozott ítéleteket eredményezték, a közigazgatási hatóságoknak a létező adókötelezettségek elengedésére volt lehetőségük. Következésképpen jelen ügyben a piacgazdasági magánhitelező elve nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság véleménye szerint a Németország által hivatkozott ítélkezési gyakorlat nem változtat az értékelésen. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése esetében adókötelezettség keletkezéséről van szó, ezzel szemben azoknál a tényállásoknál, amelyek a Spanyolország kontra Bizottság (22) és a DMT (23) ügyekben hozott ítéleteket eredményezték, a közigazgatási hatóságoknak a létező adókötelezettségek elengedésére volt lehetőségük. Következésképpen jelen ügyben a piacgazdasági magánhitelező elve nem alkalmazható.

| (60) | Másodszor, még ha az elv alkalmazható is lenne, - amit a Bizottság vitat - a Bizottság leszögezi, hogy az adóelőny biztosítására automatikusan kerül sor, anélkül, hogy előtte megvizsgálták volna, mekkora összeget tesznek ki összesen a veszteségek (ami a jövőbeli adókedvezmény legmagasabb összege szempontjából döntő), a kedvezményezett mennyire lesz abban a helyzetben, hogy újra nyereségesen gazdálkodjon, továbbá hogy az adós stratégiailag fontos szerepet játszik-e. Egy piacgazdasági magánhitelező általános körülmények között nem mondana le automatikusan a jövőben keletkező követelésekről, hacsak nem alkotott korábban képet azon követelések nagyságáról, amelyekről lemond, valamint az adós pénzügyi kilátásairól és stratégiai jelentőségéről. |
| --- | --- |

(60)

Másodszor, még ha az elv alkalmazható is lenne, - amit a Bizottság vitat - a Bizottság leszögezi, hogy az adóelőny biztosítására automatikusan kerül sor, anélkül, hogy előtte megvizsgálták volna, mekkora összeget tesznek ki összesen a veszteségek (ami a jövőbeli adókedvezmény legmagasabb összege szempontjából döntő), a kedvezményezett mennyire lesz abban a helyzetben, hogy újra nyereségesen gazdálkodjon, továbbá hogy az adós stratégiailag fontos szerepet játszik-e. Egy piacgazdasági magánhitelező általános körülmények között nem mondana le automatikusan a jövőben keletkező követelésekről, hacsak nem alkotott korábban képet azon követelések nagyságáról, amelyekről lemond, valamint az adós pénzügyi kilátásairól és stratégiai jelentőségéről.

| (61) | A Bizottság harmadik érvként megállapítja, hogy egy hosszú távú szerződéses viszonytól eltérően a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem már létező kötelezettségekből származó követelések lemondására vonatkozik, hanem a jövőben esetleg keletkező olyan kötelezettségek csökkentését érinti, amelyek az adós szanálását követően merülhetnek fel. Más szavakkal ez azt jelenti, hogy abban az időpontban, amikor az állam engedélyezi a veszteségek továbbvitelét, még nincsenek le nem járt kötelezettségek. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság harmadik érvként megállapítja, hogy egy hosszú távú szerződéses viszonytól eltérően a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem már létező kötelezettségekből származó követelések lemondására vonatkozik, hanem a jövőben esetleg keletkező olyan kötelezettségek csökkentését érinti, amelyek az adós szanálását követően merülhetnek fel. Más szavakkal ez azt jelenti, hogy abban az időpontban, amikor az állam engedélyezi a veszteségek továbbvitelét, még nincsenek le nem járt kötelezettségek.

| (62) | A Bizottság negyedik érvként utal arra, hogy a csődeljárásban az adós ügyleteit általában egy másik vállalkozás veszi át, amelynél aztán az állam az adómonopólium alapján behajthatja az adót. A piacot elhagyó adós helyébe így egy másik adós lép. A piacgazdasági magánhitelező elvétől eltérően az állam döntése esetében nem játszik szerepet a meglévő ügyfelek hűségén alapuló megközelítés. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság negyedik érvként utal arra, hogy a csődeljárásban az adós ügyleteit általában egy másik vállalkozás veszi át, amelynél aztán az állam az adómonopólium alapján behajthatja az adót. A piacot elhagyó adós helyébe így egy másik adós lép. A piacgazdasági magánhitelező elvétől eltérően az állam döntése esetében nem játszik szerepet a meglévő ügyfelek hűségén alapuló megközelítés.

| (63) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a piacgazdasági magánhitelező elve jelen esetben nem alkalmazható, mivel az állam a közhatalom gyakorlójaként él előjogaival, és nem gazdasági szereplőként jár el. Még ha a piacgazdasági magánhitelező elve a jelen esetben alkalmazható is lenne, a Bizottság kimutatta, hogy hosszú távú szerződéses viszony esetében egy olyan magánhitelező, aki az állammal azonos helyzetben van, nem tenne a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében meghatározott lépéseket. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a piacgazdasági magánhitelező elve jelen esetben nem alkalmazható, mivel az állam a közhatalom gyakorlójaként él előjogaival, és nem gazdasági szereplőként jár el. Még ha a piacgazdasági magánhitelező elve a jelen esetben alkalmazható is lenne, a Bizottság kimutatta, hogy hosszú távú szerződéses viszony esetében egy olyan magánhitelező, aki az állammal azonos helyzetben van, nem tenne a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében meghatározott lépéseket.

5.2.2.   Szelektivitás - prima facie

| (64) | Az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján valamely adóügyi intézkedés szelektivitásának megállapításához az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vizsgálni kell, hogy egy adott jogi szabályozás keretén belül a nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását” előnyben részesítsen olyan vállalkozásokkal vagy termékekkel szemben, amelyek a szabályozás céljára tekintettel jogi és ténybeli szempontból azokkal összehasonlíthatóak (24). |
| --- | --- |

(64)

Az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján valamely adóügyi intézkedés szelektivitásának megállapításához az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vizsgálni kell, hogy egy adott jogi szabályozás keretén belül a nemzeti intézkedés alkalmas-e arra, hogy „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását” előnyben részesítsen olyan vállalkozásokkal vagy termékekkel szemben, amelyek a szabályozás céljára tekintettel jogi és ténybeli szempontból azokkal összehasonlíthatóak (24).

| (65) | Következésképpen a Bizottságnak azt kell először megállapítania valamely adószabály szelektív jellegének értékelése során, hogy a hatályos adórendszerben (a továbbiakban: referenciarendszer) az érintett adóterület szabályozása általában, azaz „normál esetben” hogyan valósul meg. Második lépésben annak vizsgálata és megállapítása szükséges, hogy az intézkedés kivételt jelent-e a referenciarendszer alól annyiban, hogy különbséget tesz azon gazdasági szereplők között, akik az adott tagállam adórendszerének céljára tekintettel ténybeli és jogi szempontból összehasonlítható helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(65)

Következésképpen a Bizottságnak azt kell először megállapítania valamely adószabály szelektív jellegének értékelése során, hogy a hatályos adórendszerben (a továbbiakban: referenciarendszer) az érintett adóterület szabályozása általában, azaz „normál esetben” hogyan valósul meg. Második lépésben annak vizsgálata és megállapítása szükséges, hogy az intézkedés kivételt jelent-e a referenciarendszer alól annyiban, hogy különbséget tesz azon gazdasági szereplők között, akik az adott tagállam adórendszerének céljára tekintettel ténybeli és jogi szempontból összehasonlítható helyzetben vannak.

5.2.2.1.   Referenciarendszer

| (66) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi német társasági adórendszer tekinthető referenciarendszernek, azon belül is különösen a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének azon előírásai, amelyek a részesedésszerzéssel érintett társaságoknál a veszteségek levonására vonatkoznak. A (10) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezen szabály alapján a fel nem használt veszteségek nem vonhatóak le akkor, ha egy társaság részesedési jogainak több mint 50 %-át egy új jogosultra ruházzák át; illetve részarányosan vesznek el akkor, ha öt éven belül a részesedési jogok több mint 25 %-át, de maximum 50 %-át ruházzák át. Ebből a Bizottság arra következtet, hogy az minősül alapesetnek, ha a veszteségek elvesznek, azaz ez tekinthető referenciarendszernek részvényesi változás esetén. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi német társasági adórendszer tekinthető referenciarendszernek, azon belül is különösen a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének azon előírásai, amelyek a részesedésszerzéssel érintett társaságoknál a veszteségek levonására vonatkoznak. A (10) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezen szabály alapján a fel nem használt veszteségek nem vonhatóak le akkor, ha egy társaság részesedési jogainak több mint 50 %-át egy új jogosultra ruházzák át; illetve részarányosan vesznek el akkor, ha öt éven belül a részesedési jogok több mint 25 %-át, de maximum 50 %-át ruházzák át. Ebből a Bizottság arra következtet, hogy az minősül alapesetnek, ha a veszteségek elvesznek, azaz ez tekinthető referenciarendszernek részvényesi változás esetén.

| (67) | A Bizottság rámutat arra, hogy egy korábbi esetben a KStG 8c. §-a (1) bekezdését már referenciarendszerként alapul vette (25). A Bizottság akkor a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésében meghatározott azon kivételt, miszerint a részvényesi változás ellenére a kockázatitőke-társaságok által felvásárolt vállalkozások számára a veszteségek továbbvitele megengedett volt. A határozat indokolása a szóban forgó ügyben is irányadó. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság rámutat arra, hogy egy korábbi esetben a KStG 8c. §-a (1) bekezdését már referenciarendszerként alapul vette (25). A Bizottság akkor a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésében meghatározott azon kivételt, miszerint a részvényesi változás ellenére a kockázatitőke-társaságok által felvásárolt vállalkozások számára a veszteségek továbbvitele megengedett volt. A határozat indokolása a szóban forgó ügyben is irányadó.

5.2.2.2.   Az adórendszer céljára tekintettel összehasonlítható jogi és ténybeli helyzetben lévő vállalkozások közötti különbségtétel

| (68) | A referencia forgatókönyvtől eltérően a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése alapján továbbvihetik a veszteségeiket azok a vállalkozások, amelyek a szerkezetátalakítási célból történő részesedésszerzés időpontjában fizetésképtelenek vagy eladósodtak, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás veszélye fenyegeti őket, feltéve, hogy meghatározott előfeltételeknek eleget tesznek (lásd a (14) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(68)

A referencia forgatókönyvtől eltérően a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése alapján továbbvihetik a veszteségeiket azok a vállalkozások, amelyek a szerkezetátalakítási célból történő részesedésszerzés időpontjában fizetésképtelenek vagy eladósodtak, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás veszélye fenyegeti őket, feltéve, hogy meghatározott előfeltételeknek eleget tesznek (lásd a (14) preambulumbekezdést).

| (69) | Németország érvényre juttatja, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése által a nehéz helyzetben lévő vállalkozások elől adójellegű szerkezetátalakítási akadály hárul el. Ezért az adórendszer célját tekintve csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vannak összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben. Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése minden nehéz helyzetben lévő vállalkozásra alkalmazható, a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(69)

Németország érvényre juttatja, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése által a nehéz helyzetben lévő vállalkozások elől adójellegű szerkezetátalakítási akadály hárul el. Ezért az adórendszer célját tekintve csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások vannak összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben. Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése minden nehéz helyzetben lévő vállalkozásra alkalmazható, a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem szelektív jellegű.

| (70) | A DMT (26) és a HAMSA (27) ügyekben hozott ítéletek Németország megítélése szerint alátámasztják ezt az álláspontot. Ezekben az esetekben ugyanis a Bíróság és a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések azért minősülnek szelektívnek, mert a hatóságok mérlegelési jogkörben hozott határozatairól volt szó. Az ítéletekből a contrario érvként levezethető, hogy nem tekinthetőek szelektívnek azok az intézkedések, amelyek valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkoznak, és a hatóságoknak nem biztosítanak mérlegelési jogkört. |
| --- | --- |

(70)

A DMT (26) és a HAMSA (27) ügyekben hozott ítéletek Németország megítélése szerint alátámasztják ezt az álláspontot. Ezekben az esetekben ugyanis a Bíróság és a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések azért minősülnek szelektívnek, mert a hatóságok mérlegelési jogkörben hozott határozatairól volt szó. Az ítéletekből a contrario érvként levezethető, hogy nem tekinthetőek szelektívnek azok az intézkedések, amelyek valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkoznak, és a hatóságoknak nem biztosítanak mérlegelési jogkört.

| (71) | A Bizottság mindenekelőtt arra mutat rá, hogy az adórendszer célját a referenciarendszer szintjén, nem pedig a kivételek szintjén kell meghatározni (28). A társasági adórendszer szándéka és célja az, hogy bevételt teremtsen a háztartások számára. Felmerül a kérdés, hogy megvalósul-e ez a cél, ha a vállalkozások adóalapjukat az üres cégekből származó veszteségek továbbvitelének felhasználása révén jelentősen csökkentik. A KStG 8c. § (1) bekezdésének célja, hogy megakadályozza azon vállalkozások esetében a veszteségek továbbvitelét, amelyeknél részvényesi változásra kerül sor. Ez tisztán következik ahhoz a törvényhez fűzött törvényi indokolásból, amely bevezette a KStG 8c. §-a (1) bekezdését, és hatályon kívül helyezte a KStG 8. §-ának (4) bekezdését (29). Következésképpen az adórendszer céljára tekintettel minden olyan vállalkozás, amelynél részvényesi változásra kerül sor, összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben van. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság mindenekelőtt arra mutat rá, hogy az adórendszer célját a referenciarendszer szintjén, nem pedig a kivételek szintjén kell meghatározni (28). A társasági adórendszer szándéka és célja az, hogy bevételt teremtsen a háztartások számára. Felmerül a kérdés, hogy megvalósul-e ez a cél, ha a vállalkozások adóalapjukat az üres cégekből származó veszteségek továbbvitelének felhasználása révén jelentősen csökkentik. A KStG 8c. § (1) bekezdésének célja, hogy megakadályozza azon vállalkozások esetében a veszteségek továbbvitelét, amelyeknél részvényesi változásra kerül sor. Ez tisztán következik ahhoz a törvényhez fűzött törvényi indokolásból, amely bevezette a KStG 8c. §-a (1) bekezdését, és hatályon kívül helyezte a KStG 8. §-ának (4) bekezdését (29). Következésképpen az adórendszer céljára tekintettel minden olyan vállalkozás, amelynél részvényesi változásra kerül sor, összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben van.

| (72) | A Bizottság utal arra, hogy kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat érinti a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésén alapuló eltérő szabályozás. Azok a vállalkozások is termelnek valószínűleg veszteséget, amelyek a szerzés időpontjában nem fizetésképtelenek vagy nem adósodtak el, illetve nem fenyegeti őket a fizetésképtelenség vagy az eladósodás veszélye, veszteségeiket azonban nem vihetik tovább. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság utal arra, hogy kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat érinti a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésén alapuló eltérő szabályozás. Azok a vállalkozások is termelnek valószínűleg veszteséget, amelyek a szerzés időpontjában nem fizetésképtelenek vagy nem adósodtak el, illetve nem fenyegeti őket a fizetésképtelenség vagy az eladósodás veszélye, veszteségeiket azonban nem vihetik tovább.

| (73) | Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz a veszteséget termelő, de egyébként egészséges vállalkozások és a fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve a fizetésképtelenséggel vagy eladósodással fenyegetett vállalkozások között, amikor az utóbbiakat privilegizálja. Következésképpen a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz azon vállalkozások között, amelyek az adórendszer céljára tekintettel összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(73)

Ennélfogva a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz a veszteséget termelő, de egyébként egészséges vállalkozások és a fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve a fizetésképtelenséggel vagy eladósodással fenyegetett vállalkozások között, amikor az utóbbiakat privilegizálja. Következésképpen a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése különbséget tesz azon vállalkozások között, amelyek az adórendszer céljára tekintettel összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak.

| (74) | A Bizottság második érvként kiemeli, hogy a német állásponttól eltérően a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata soha nem képviselte azt a véleményt, miszerint egy intézkedés definíció alapján nem tekinthető szelektívnek, ha valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkozik, és nem biztosít mérlegelési jogot a hatóságoknak. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság második érvként kiemeli, hogy a német állásponttól eltérően a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata soha nem képviselte azt a véleményt, miszerint egy intézkedés definíció alapján nem tekinthető szelektívnek, ha valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkozik, és nem biztosít mérlegelési jogot a hatóságoknak.

| (75) | A DMT-ügy kapcsán megjegyzendő, hogy a francia kormánynak Németország álláspontjával megegyező érvét illetően a Bíróság a 28. pontban arra a következtetésre jutott, hogy még ha a nemzeti hatóságok nem is rendelkeznek mérlegelési jogkörrel, akkor is a nemzeti bíróságok feladata annak vizsgálata, hogy az adott nemzeti intézkedésnek általános vagy szelektív jellege van-e. Így a Bíróság implicit módon elismeri, hogy egy olyan nemzeti intézkedés is lehet szelektív, amely valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára igénybe vehető, és nem biztosít mérlegelési jogot a hatóságok számára. |
| --- | --- |

(75)

A DMT-ügy kapcsán megjegyzendő, hogy a francia kormánynak Németország álláspontjával megegyező érvét illetően a Bíróság a 28. pontban arra a következtetésre jutott, hogy még ha a nemzeti hatóságok nem is rendelkeznek mérlegelési jogkörrel, akkor is a nemzeti bíróságok feladata annak vizsgálata, hogy az adott nemzeti intézkedésnek általános vagy szelektív jellege van-e. Így a Bíróság implicit módon elismeri, hogy egy olyan nemzeti intézkedés is lehet szelektív, amely valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozás számára igénybe vehető, és nem biztosít mérlegelési jogot a hatóságok számára.

| (76) | A HAMSA-ügyet illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 157. pontban a Bíróság obiter dictuma az általános spanyol csődjogra vonatkozik. A HAMSA-ügyben azonban nem csődjogi intézkedésről van szó, hanem arról, hogy a spanyol hatóságok önkéntes alapon, törvényi kötelezettség nélkül lemondtak egy olyan követelésről, amelynek mértéke messze meghaladta azon követelések mértékét, amelyektől a magánbefektetők eltekintettek volna. Ebből kifolyólag a szóban forgó intézkedés értékelése szempontjából ennek az ügynek nincs jelentősége. |
| --- | --- |

(76)

A HAMSA-ügyet illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 157. pontban a Bíróság obiter dictuma az általános spanyol csődjogra vonatkozik. A HAMSA-ügyben azonban nem csődjogi intézkedésről van szó, hanem arról, hogy a spanyol hatóságok önkéntes alapon, törvényi kötelezettség nélkül lemondtak egy olyan követelésről, amelynek mértéke messze meghaladta azon követelések mértékét, amelyektől a magánbefektetők eltekintettek volna. Ebből kifolyólag a szóban forgó intézkedés értékelése szempontjából ennek az ügynek nincs jelentősége.

| (77) | Fennelly főtanácsnok az Ecotrade-ügyben benyújtott indítványában megerősítette, hogy azok a szabályok is szelektív jellegűek lehetnek, és állami támogatásnak minősülhetnek, amelyek minden nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkoznak (30). |
| --- | --- |

(77)

Fennelly főtanácsnok az Ecotrade-ügyben benyújtott indítványában megerősítette, hogy azok a szabályok is szelektív jellegűek lehetnek, és állami támogatásnak minősülhetnek, amelyek minden nehéz helyzetben lévő vállalkozásra vonatkoznak (30).

| (78) | Németország álláspontjától eltérően ezért a Bizottságnak a szóban forgó intézkedésről kialakított értékelése összhangban van a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(78)

Németország álláspontjától eltérően ezért a Bizottságnak a szóban forgó intézkedésről kialakított értékelése összhangban van a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatával.

| (79) | Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése prima facie szelektív jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(79)

Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése prima facie szelektív jellegűnek tekinthető.

5.2.3.   Az intézkedést magában foglaló adórendszer jellegén, illetve belső szerkezetén alapuló indokolás

| (80) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nem valósul meg a szelektivitás előfeltétele egy olyan intézkedés esetében, amely ugyan a kedvezményezett számára előnyt jelent, azonban annak a rendszernek a jellege vagy belső szerkezete indokolja, amelynek az részét képezi (31). |
| --- | --- |

(80)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nem valósul meg a szelektivitás előfeltétele egy olyan intézkedés esetében, amely ugyan a kedvezményezett számára előnyt jelent, azonban annak a rendszernek a jellege vagy belső szerkezete indokolja, amelynek az részét képezi (31).

| (81) | Amikor tehát a Bizottság a szóban forgó ügyhöz hasonlóan arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés prima facie szelektív jellegűnek tűnik, meg kell vizsgálnia, hogy indokolttá tesz-e egy ilyen különbségtételt annak az adórendszernek a jellege, illetve belső szerkezete, amelynek az intézkedés a részét képezi. |
| --- | --- |

(81)

Amikor tehát a Bizottság a szóban forgó ügyhöz hasonlóan arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés prima facie szelektív jellegűnek tűnik, meg kell vizsgálnia, hogy indokolttá tesz-e egy ilyen különbségtételt annak az adórendszernek a jellege, illetve belső szerkezete, amelynek az intézkedés a részét képezi.

| (82) | A Bizottság rögzíti, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállamnak kell bizonyítékot szolgáltatnia ezen indokolás alátámasztásához (32). |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság rögzíti, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállamnak kell bizonyítékot szolgáltatnia ezen indokolás alátámasztásához (32).

| (83) | A Bíróság fejtegetése szerint különbséget kell tenni az e szabályozáson kívül eső, egy bizonyos adószabályozással követett célok és a magában az adórendszerben rejlő, e célok eléréséhez szükséges mechanizmusok között. Az intézkedést magában foglaló adórendszer természetére, ill. belső felépítésére való hivatkozás indoklásaként kizárólag ez utóbbi mechanizmusok vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(83)

A Bíróság fejtegetése szerint különbséget kell tenni az e szabályozáson kívül eső, egy bizonyos adószabályozással követett célok és a magában az adórendszerben rejlő, e célok eléréséhez szükséges mechanizmusok között. Az intézkedést magában foglaló adórendszer természetére, ill. belső felépítésére való hivatkozás indoklásaként kizárólag ez utóbbi mechanizmusok vehetők figyelembe.

| (84) | A Bizottság azon a véleményen van, hogy a szóban forgó ügyben különbséget kell tenni a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének és a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének célja között. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság azon a véleményen van, hogy a szóban forgó ügyben különbséget kell tenni a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének és a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének célja között.

| (85) | Németország észrevételeinek megfelelően a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének szándéka és célja az, hogy kizárja a veszteségeknek a német adórendszerben előírt átviteléhez kapcsolódó olyan visszaéléseket, amelyekre üres cégek felvásárlása útján kerül sor. |
| --- | --- |

(85)

Németország észrevételeinek megfelelően a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének szándéka és célja az, hogy kizárja a veszteségeknek a német adórendszerben előírt átviteléhez kapcsolódó olyan visszaéléseket, amelyekre üres cégek felvásárlása útján kerül sor.

| (86) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének sokkal szélesebb a hatálya, mint a korábbi szabályozásnak (KStG 8. § (4) bekezdés). Míg a KStG 8. §-ának (4) bekezdése alapján a veszteségek továbbvitelére csak akkor nem kerülhetett sor, ha két előfeltétel egyidejűleg valósult meg (egy másik társaság általi részesedésszerzés és új tevékenységi terület), addig a második előfeltételt az új szanálási rendelkezés nem tartalmazza. A veszteségek továbbvitele ugyanis már egy másik társaság szerzése esetében sem lehetséges. A törvényalkotó tisztában volt a hatálybeli módosítással, hiszen a törvényi módosítás kizárólag azt a célt szolgálta, hogy a társasági adókulcs 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését finanszírozza (33). |
| --- | --- |

(86)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének sokkal szélesebb a hatálya, mint a korábbi szabályozásnak (KStG 8. § (4) bekezdés). Míg a KStG 8. §-ának (4) bekezdése alapján a veszteségek továbbvitelére csak akkor nem kerülhetett sor, ha két előfeltétel egyidejűleg valósult meg (egy másik társaság általi részesedésszerzés és új tevékenységi terület), addig a második előfeltételt az új szanálási rendelkezés nem tartalmazza. A veszteségek továbbvitele ugyanis már egy másik társaság szerzése esetében sem lehetséges. A törvényalkotó tisztában volt a hatálybeli módosítással, hiszen a törvényi módosítás kizárólag azt a célt szolgálta, hogy a társasági adókulcs 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését finanszírozza (33).

| (87) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése ezzel szemben nem a visszaélések megakadályozására szolgál. Ez a német Bundestag által elfogadott, az új szanálási rendelkezéshez fűzött törvényi indokolásból következik, amely szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a pénzügyi és gazdasági válság által okozott problémák leküzdése céljából vezették be (34). A válság idején ugyanis a veszteségek továbbvitelére vonatkozó korlátozások a vállalkozások szerkezetátalakítása szempontjából akadályt jelentettek. |
| --- | --- |

(87)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése ezzel szemben nem a visszaélések megakadályozására szolgál. Ez a német Bundestag által elfogadott, az új szanálási rendelkezéshez fűzött törvényi indokolásból következik, amely szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a pénzügyi és gazdasági válság által okozott problémák leküzdése céljából vezették be (34). A válság idején ugyanis a veszteségek továbbvitelére vonatkozó korlátozások a vállalkozások szerkezetátalakítása szempontjából akadályt jelentettek.

| (88) | A Bizottság rögzíti, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban Németország is kifejezetten utalt az észrevételeiben arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése esetén nem egy olyan intézkedésről van szó, amely az adórendszerrel való visszaélések megakadályozására szolgál, hanem a szanálási rendelkezés bevezetésének oka az volt, hogy támogassák a pénzügyi és gazdasági válságban a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság rögzíti, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban Németország is kifejezetten utalt az észrevételeiben arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése esetén nem egy olyan intézkedésről van szó, amely az adórendszerrel való visszaélések megakadályozására szolgál, hanem a szanálási rendelkezés bevezetésének oka az volt, hogy támogassák a pénzügyi és gazdasági válságban a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat.

| (89) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó adóintézkedés célja az adórendszeren kívül esik. A Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint egy ilyen külső cél nem használható fel az intézkedésnek az adórendszer jellegén, illetve belső szerkezetén alapuló indokolása érdekében (35), hanem csak az intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetősége szempontjából vizsgálható. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó adóintézkedés célja az adórendszeren kívül esik. A Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint egy ilyen külső cél nem használható fel az intézkedésnek az adórendszer jellegén, illetve belső szerkezetén alapuló indokolása érdekében (35), hanem csak az intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetősége szempontjából vizsgálható.

| (90) | A Németország által felhozott három érv nem változtat ezen az értékelésen. |
| --- | --- |

(90)

A Németország által felhozott három érv nem változtat ezen az értékelésen.

| (91) | Németország azon érvével kapcsolatban, miszerint egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás csak befektető révén juthat pénzügyi forráshoz, míg egy átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozás választhat, hogy a tőkepiacról szerez pénzügyi forrást, vagy pedig egy befektető vásárolja fel, és azután szerez új tőkét magának, a Bizottság véleménye az, hogy az adójog céljára figyelemmel nincs jelentősége annak, hogy egy vállalkozás hogyan finanszírozza az üzleti tevékenységét. A társasági adórendszer a nyereségek megadóztatásán és a veszteségek bevallásán alapul. A pénzügyi és gazdasági válság idején pénzügyileg egészséges vállalkozások is termeltek átmenetileg veszteséget. A pénzügyileg egészséges vállalkozások azonban a szanálási rendelkezés szerint nem vihetik tovább a veszteségeiket, ezért a veszteséget termelő, nem egészséges vállalkozásokhoz képest hátrányos helyzetben vannak egy részvényesi változás, valamint az azt követő tőkeszerzés esetén. A továbbiakban a Bizottság leszögezi, hogy a pénzügyi és gazdasági válság idején az átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozások számára is nehéz volt a tőkepiacokhoz való hozzáférés. Ennélfogva már az első érv alapjául szolgáló objektív feltevések sem bizonyulnak helyesnek, így a Bizottság a Németország által felhozott első érvet elutasítja. |
| --- | --- |

(91)

Németország azon érvével kapcsolatban, miszerint egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás csak befektető révén juthat pénzügyi forráshoz, míg egy átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozás választhat, hogy a tőkepiacról szerez pénzügyi forrást, vagy pedig egy befektető vásárolja fel, és azután szerez új tőkét magának, a Bizottság véleménye az, hogy az adójog céljára figyelemmel nincs jelentősége annak, hogy egy vállalkozás hogyan finanszírozza az üzleti tevékenységét. A társasági adórendszer a nyereségek megadóztatásán és a veszteségek bevallásán alapul. A pénzügyi és gazdasági válság idején pénzügyileg egészséges vállalkozások is termeltek átmenetileg veszteséget. A pénzügyileg egészséges vállalkozások azonban a szanálási rendelkezés szerint nem vihetik tovább a veszteségeiket, ezért a veszteséget termelő, nem egészséges vállalkozásokhoz képest hátrányos helyzetben vannak egy részvényesi változás, valamint az azt követő tőkeszerzés esetén. A továbbiakban a Bizottság leszögezi, hogy a pénzügyi és gazdasági válság idején az átmenetileg veszteséget termelő egészséges vállalkozások számára is nehéz volt a tőkepiacokhoz való hozzáférés. Ennélfogva már az első érv alapjául szolgáló objektív feltevések sem bizonyulnak helyesnek, így a Bizottság a Németország által felhozott első érvet elutasítja.

| (92) | Németország második érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésében lefektetett részvényesi változás esetén a veszteségek továbbvitelét megakadályozó általános tilalom alóli azon kivétel, amelyet a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése határoz meg, a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) miatt indokolt, mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakításának esetében nem áll fenn a visszaélések kockázata. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra való korlátozása nem tekinthető indokoltnak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyileg egészséges vállalkozások felvásárlása esetén sem kell visszaélésekkel számolni, ez a kockázat ugyanis csak üres cégekkel összefüggésben jelentkezne. A KStG 8c. §-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) túlmutat a visszaélések megakadályozásán, mivel célja az is, hogy a német társasági adóalapot növelje, és kiegyenlítse a társasági adókulcsnak 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését. Ez az oka annak, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése miért foglal magába több olyan részesedésszerzési módot is, amelyek esetében nem merül fel a visszaélések kockázata. Következésképpen a Bizottság elutasítja Németországnak azt az érvét, miszerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésével bevezetett kivétel eleget tesz a KStG 8c. §-a (1) bekezdésében megfogalmazott célnak (ratio legis). |
| --- | --- |

(92)

Németország második érve úgy szól, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdésében lefektetett részvényesi változás esetén a veszteségek továbbvitelét megakadályozó általános tilalom alóli azon kivétel, amelyet a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése határoz meg, a KStG 8c. §-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) miatt indokolt, mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakításának esetében nem áll fenn a visszaélések kockázata. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra való korlátozása nem tekinthető indokoltnak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyileg egészséges vállalkozások felvásárlása esetén sem kell visszaélésekkel számolni, ez a kockázat ugyanis csak üres cégekkel összefüggésben jelentkezne. A KStG 8c. §-a (1) bekezdésének célja (ratio legis) túlmutat a visszaélések megakadályozásán, mivel célja az is, hogy a német társasági adóalapot növelje, és kiegyenlítse a társasági adókulcsnak 25 %-ról 15 %-ra való csökkentését. Ez az oka annak, hogy a KStG 8c. §-ának (1) bekezdése miért foglal magába több olyan részesedésszerzési módot is, amelyek esetében nem merül fel a visszaélések kockázata. Következésképpen a Bizottság elutasítja Németországnak azt az érvét, miszerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésével bevezetett kivétel eleget tesz a KStG 8c. §-a (1) bekezdésében megfogalmazott célnak (ratio legis).

| (93) | Németország harmadik érvével kapcsolatban, miszerint a könyvvizsgálók az összevont konszernmérlegben az esetleges rejtett adók számítása során rendszerint nem tulajdonítanak jelentőséget valamely pénzügyileg nem egészséges társaság veszteségeinek, és miszerint ezáltal a veszteségek továbbvitelének lehetősége nem hat ki a veszteséges társaság vételárára, a Bizottság először is megjegyzi, hogy ez az érv számviteli kritériumon alapul, és ezért az adózás szempontjából nem bír jelentőséggel. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy ez az érv ellentmond Németország azon észrevételének, miszerint a szerkezetátalakítás szempontjából akadályozó tényező az, ha a veszteségek továbbvitele nem lehetséges. Ez csak akkor bizonyul ugyanis helyesnek, ha a szerző fél meghatározott pénzbeli értéket tulajdonít a veszteségtovábbvitel lehetőségének. Következésképpen a Bizottság elutasítja a Németország által felhozott harmadik érvet is. |
| --- | --- |

(93)

Németország harmadik érvével kapcsolatban, miszerint a könyvvizsgálók az összevont konszernmérlegben az esetleges rejtett adók számítása során rendszerint nem tulajdonítanak jelentőséget valamely pénzügyileg nem egészséges társaság veszteségeinek, és miszerint ezáltal a veszteségek továbbvitelének lehetősége nem hat ki a veszteséges társaság vételárára, a Bizottság először is megjegyzi, hogy ez az érv számviteli kritériumon alapul, és ezért az adózás szempontjából nem bír jelentőséggel. Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy ez az érv ellentmond Németország azon észrevételének, miszerint a szerkezetátalakítás szempontjából akadályozó tényező az, ha a veszteségek továbbvitele nem lehetséges. Ez csak akkor bizonyul ugyanis helyesnek, ha a szerző fél meghatározott pénzbeli értéket tulajdonít a veszteségtovábbvitel lehetőségének. Következésképpen a Bizottság elutasítja a Németország által felhozott harmadik érvet is.

| (94) | Ezenkívül Németország kijelenti, hogy más tagállamok is előirányoznak szanálás esetén adómentesítést, és ebben az összefüggésben példaként a nehéz helyzetben lévő vállalkozások felvásárlására vonatkozó francia szabályozást hozza fel. A Bizottság nem ért egyet az összehasonlításon alapuló német érveléssel. A tagállamok ugyanis valamely intézkedés indokolása érdekében referenciarendszerként csak a saját adórendszerük elveire hivatkozhatnak, ez alapján kerül sor annak vizsgálatára, hogy a vállalkozások számára nyújtott előny támogatásnak tekinthető-e. Nincs jelentősége annak a ténynek, hogy esetleg más tagállamokban is léteznek hasonló adóintézkedések, mivel az ilyen intézkedések úgyszintén a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá eshetnek. Ezenkívül a francia szabályozás szerinti intézkedés más előfeltételekhez kötött, mint amik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében szerepelnek. A francia szabályozás ugyanis a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat felvásárló újonnan alapított vállalkozások számára biztosít adómentességet. A Bizottság ezt a szabályozást 2004-ben a Közös Piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette (36), aminek eredményeként Franciaország úgy módosította, hogy összhangban legyen a támogatásokra vonatkozó jogi előírásokkal. A szabályozásból eredő bizonyos előnyök most már jelentéktelennek tekinthetők, míg a többi előny regionális támogatásként, illetve a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) számára nyújtott támogatásként összeegyeztethető a támogatásokra vonatkozó előírásokkal (37). |
| --- | --- |

(94)

Ezenkívül Németország kijelenti, hogy más tagállamok is előirányoznak szanálás esetén adómentesítést, és ebben az összefüggésben példaként a nehéz helyzetben lévő vállalkozások felvásárlására vonatkozó francia szabályozást hozza fel. A Bizottság nem ért egyet az összehasonlításon alapuló német érveléssel. A tagállamok ugyanis valamely intézkedés indokolása érdekében referenciarendszerként csak a saját adórendszerük elveire hivatkozhatnak, ez alapján kerül sor annak vizsgálatára, hogy a vállalkozások számára nyújtott előny támogatásnak tekinthető-e. Nincs jelentősége annak a ténynek, hogy esetleg más tagállamokban is léteznek hasonló adóintézkedések, mivel az ilyen intézkedések úgyszintén a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá eshetnek. Ezenkívül a francia szabályozás szerinti intézkedés más előfeltételekhez kötött, mint amik a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésében szerepelnek. A francia szabályozás ugyanis a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat felvásárló újonnan alapított vállalkozások számára biztosít adómentességet. A Bizottság ezt a szabályozást 2004-ben a Közös Piaccal összeegyeztethetetlennek minősítette (36), aminek eredményeként Franciaország úgy módosította, hogy összhangban legyen a támogatásokra vonatkozó jogi előírásokkal. A szabályozásból eredő bizonyos előnyök most már jelentéktelennek tekinthetők, míg a többi előny regionális támogatásként, illetve a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) számára nyújtott támogatásként összeegyeztethető a támogatásokra vonatkozó előírásokkal (37).

| (95) | A Bizottság a fenti észrevételekből arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedés nem következik közvetlenül az adórendszer vezérelveiből, valamint az adórendszer jellege és belső szerkezete alapján sem indokolt. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság a fenti észrevételekből arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó intézkedés nem következik közvetlenül az adórendszer vezérelveiből, valamint az adórendszer jellege és belső szerkezete alapján sem indokolt.

5.2.4.   Az új és a régi szanálási rendelkezés közötti kapcsolat

| (96) | Németország arra hivatkozik, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése lényegében megegyezik a KStG korábbi 8. §-a (4) bekezdésével, amelyet a Bizottság soha nem tekintett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(96)

Németország arra hivatkozik, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése lényegében megegyezik a KStG korábbi 8. §-a (4) bekezdésével, amelyet a Bizottság soha nem tekintett állami támogatásnak.

| (97) | A Bizottság szerint Németország nem jelentette be a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, ezért nem foglalt állást arról, hogy ebben az esetben állami támogatásról van-e szó. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság szerint Németország nem jelentette be a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, ezért nem foglalt állást arról, hogy ebben az esetben állami támogatásról van-e szó.

| (98) | Jelen eljárás csak a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését érinti, mivel a hivatalos vizsgálati eljárást csak e rendelkezés kapcsán indították meg. Mivel Németország soha nem jelentette be a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, ezért a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésére vonatkozó indokolás során nem támaszkodhat arra az érvre, hogy a Bizottság formálisan soha nem kifogásolta a KStG 8. §-ának (4) bekezdését. |
| --- | --- |

(98)

Jelen eljárás csak a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését érinti, mivel a hivatalos vizsgálati eljárást csak e rendelkezés kapcsán indították meg. Mivel Németország soha nem jelentette be a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, ezért a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdésére vonatkozó indokolás során nem támaszkodhat arra az érvre, hogy a Bizottság formálisan soha nem kifogásolta a KStG 8. §-ának (4) bekezdését.

| (99) | A Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó előírások alapján megvizsgálja a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, amennyiben bebizonyosodna, hogy a rendelkezés a vállalkozások számára szelektív előnyt biztosított. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy az állami támogatásokra vonatkozó előírások alapján megvizsgálja a KStG 8. §-ának (4) bekezdését, amennyiben bebizonyosodna, hogy a rendelkezés a vállalkozások számára szelektív előnyt biztosított.

5.2.5.   Más tagállamok hasonló adórendszerei

| (100) | Az a tény, hogy más tagállamoknak hasonló vagy azonos adórendszerei vannak, amelyeket szintén nem jelentettek be a Bizottságnak, nem befolyásolja annak a kérdésnek a megítélését, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak tekinthető-e. |
| --- | --- |

(100)

Az a tény, hogy más tagállamoknak hasonló vagy azonos adórendszerei vannak, amelyeket szintén nem jelentettek be a Bizottságnak, nem befolyásolja annak a kérdésnek a megítélését, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak tekinthető-e.

| (101) | A Bizottság a Németország által továbbított információkat az eljárási rendelet 10. cikke alapján vizsgálja meg (38). |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság a Németország által továbbított információkat az eljárási rendelet 10. cikke alapján vizsgálja meg (38).

5.2.6.   A szelektív előny fennállásával kapcsolatban levont következtetés

| (102) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a hatálya alá tartozó vállalkozások számára szelektív előnyt biztosít. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése a hatálya alá tartozó vállalkozások számára szelektív előnyt biztosít.

5.3.   A belső piacra gyakorolt hatások

| (103) | Az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet akadályozza, a versenyt torzítsa vagy a verseny torzításával fenyegessen. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem szektorspecifikus, azaz a szabályozás valamennyi gazdasági ágazat javára előnyt biztosíthat. Szinte minden német gazdasági ágazat jelen van olyan piacokon, amelyeken versenyhelyzet uralkodik, és amelyeken a tagállamok közötti kereskedelemre kerül sor. Ebből kifolyólag az intézkedés alkalmas lehet arra, hogy akadályozza a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve torzítsa a versenyt, vagy pedig a torzítás veszélyét hozza létre. |
| --- | --- |

(103)

Az intézkedésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a tagállamok közötti kereskedelmet akadályozza, a versenyt torzítsa vagy a verseny torzításával fenyegessen. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem szektorspecifikus, azaz a szabályozás valamennyi gazdasági ágazat javára előnyt biztosíthat. Szinte minden német gazdasági ágazat jelen van olyan piacokon, amelyeken versenyhelyzet uralkodik, és amelyeken a tagállamok közötti kereskedelemre kerül sor. Ebből kifolyólag az intézkedés alkalmas lehet arra, hogy akadályozza a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve torzítsa a versenyt, vagy pedig a torzítás veszélyét hozza létre.

| (104) | A Bizottság rögzíti, hogy a Németország által továbbított információk szerint valamennyi, az intézkedés alkalmazása szempontjából szóba jöhető vállalkozás esetén megindítható a német csődrendeletben (Insolvenzordnung) meghatározott csődeljárás (lásd a (14) preambulumbekezdést és a 7. lábjegyzetet). Ezért az intézkedés potenciális kedvezményezettjei a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 10. pontjának c) pontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások lehetnek. Következésképpen a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (39) szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti de minimis támogatások kedvezményezettjei nem vehetők figyelembe, mivel a rendelet 1. cikkének h) pontja alapján a nehéz helyzetben lévő vállalkozások nem tartoznak a rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság rögzíti, hogy a Németország által továbbított információk szerint valamennyi, az intézkedés alkalmazása szempontjából szóba jöhető vállalkozás esetén megindítható a német csődrendeletben (Insolvenzordnung) meghatározott csődeljárás (lásd a (14) preambulumbekezdést és a 7. lábjegyzetet). Ezért az intézkedés potenciális kedvezményezettjei a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 10. pontjának c) pontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások lehetnek. Következésképpen a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (39) szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti de minimis támogatások kedvezményezettjei nem vehetők figyelembe, mivel a rendelet 1. cikkének h) pontja alapján a nehéz helyzetben lévő vállalkozások nem tartoznak a rendelet hatálya alá.

5.4.   Következtetés

| (105) | Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének feltételei megvalósulnak, a Bizottság véleménye szerint a társasági adótörvénynek a veszteségek adózási szempontú továbbviteléről szóló rendelkezése (szanálási rendelkezés) az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel arra, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének feltételei megvalósulnak, a Bizottság véleménye szerint a társasági adótörvénynek a veszteségek adózási szempontú továbbviteléről szóló rendelkezése (szanálási rendelkezés) az EUMSZ 107. cikke értelmében állami támogatásnak minősül.

6.   AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

| (106) | A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján egyes támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállam feladata annak bizonyítása, hogy valamely intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető (40). A Bizottság ezzel kapcsolatban rögzíti, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt kifejezett felszólítás ellenére Németország nem szolgáltatott erre vonatkozó információkat, ezért a Bizottság már ezen az alapon a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítheti a szóban forgó támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján egyes támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthet. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az érintett tagállam feladata annak bizonyítása, hogy valamely intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető (40). A Bizottság ezzel kapcsolatban rögzíti, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt kifejezett felszólítás ellenére Németország nem szolgáltatott erre vonatkozó információkat, ezért a Bizottság már ezen az alapon a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősítheti a szóban forgó támogatási intézkedést.

| (107) | A Bizottság ennek ellenére megvizsgálta, hogy az intézkedés összeegyeztethető lehet-e a belső piaccal. A Bizottságot széleskörű diszkrecionális jog illeti meg az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alá eső támogatásokkal kapcsolatban (41). A diszkrecionális jog gyakorlása során iránymutatásokat és közleményeket adott ki, amelyek tartalmazzák azokat a kritériumokat, amelyek fennállása esetén bizonyos támogatásfajták az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottság annyiban van kötve az általa a támogatások ellenőrzése terén kiadott iránymutatásokhoz és közleményekhez, amennyiben azok nem ütköznek az EUMSZ szabályaiba, és a tagállamok elismerik őket (42). |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság ennek ellenére megvizsgálta, hogy az intézkedés összeegyeztethető lehet-e a belső piaccal. A Bizottságot széleskörű diszkrecionális jog illeti meg az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alá eső támogatásokkal kapcsolatban (41). A diszkrecionális jog gyakorlása során iránymutatásokat és közleményeket adott ki, amelyek tartalmazzák azokat a kritériumokat, amelyek fennállása esetén bizonyos támogatásfajták az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bizottság annyiban van kötve az általa a támogatások ellenőrzése terén kiadott iránymutatásokhoz és közleményekhez, amennyiben azok nem ütköznek az EUMSZ szabályaiba, és a tagállamok elismerik őket (42).

| (108) | Ezért elsőként azt kell megvizsgálni, hogy a bejelentett támogatás egy vagy több iránymutatás, illetve közlemény hatálya alá esik-e, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e azon az alapon, hogy az ezekben lefektetett összeegyeztethetőségi kritériumoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

(108)

Ezért elsőként azt kell megvizsgálni, hogy a bejelentett támogatás egy vagy több iránymutatás, illetve közlemény hatálya alá esik-e, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e azon az alapon, hogy az ezekben lefektetett összeegyeztethetőségi kritériumoknak eleget tesz.

6.1.   Az Ideiglenes közösségi keretrendszerrel való esetleges összeegyeztethetőség
   (43)

| (109) | Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének bevezetésére a pénzügyi és gazdasági válság következtében felmerült problémák leküzdése érdekében került sor, a Bizottság megvizsgálta, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az Ideiglenes közösségi keretrendszerben meghatározottak szerint a szabályozás összeegyeztethetőnek minősíthető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(109)

Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének bevezetésére a pénzügyi és gazdasági válság következtében felmerült problémák leküzdése érdekében került sor, a Bizottság megvizsgálta, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az Ideiglenes közösségi keretrendszerben meghatározottak szerint a szabályozás összeegyeztethetőnek minősíthető-e a belső piaccal.

| (110) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság, valamint annak a tagállamok gazdaságának egészére gyakorolt hatásai miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások meghatározott fajtái a válság leküzdése érdekében átmenetileg indokoltak, és ezeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Az Ideiglenes közösségi keretrendszer tartalmazza azokat a feltételeket, amelyek megvalósulása esetén a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánít bizonyos támogatási programokat. |
| --- | --- |

(110)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság, valamint annak a tagállamok gazdaságának egészére gyakorolt hatásai miatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami támogatások meghatározott fajtái a válság leküzdése érdekében átmenetileg indokoltak, és ezeket az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani. Az Ideiglenes közösségi keretrendszer tartalmazza azokat a feltételeket, amelyek megvalósulása esetén a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánít bizonyos támogatási programokat.

| (111) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése azonban nem tartozik az Ideiglenes támogatási keretrendszerben megnevezett egyik intézkedés hatálya alá sem, hiszen a szabály nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott adóelőnyöket érint. Az Ideiglenes támogatási keretrendszer viszont nem rendelkezik adóelőny formájában nyújtott állami támogatásokról. |
| --- | --- |

(111)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése azonban nem tartozik az Ideiglenes támogatási keretrendszerben megnevezett egyik intézkedés hatálya alá sem, hiszen a szabály nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott adóelőnyöket érint. Az Ideiglenes támogatási keretrendszer viszont nem rendelkezik adóelőny formájában nyújtott állami támogatásokról.

| (112) | A Bizottság ennek következtében azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget azoknak a kötelező feltételeknek, amelyek fennállása esetén az Ideiglenes közösségi keretrendszerben foglaltak szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetne. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság ennek következtében azon a véleményen van, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget azoknak a kötelező feltételeknek, amelyek fennállása esetén az Ideiglenes közösségi keretrendszerben foglaltak szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhetne.

| (113) | A Bizottság megállapítja, hogy az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2. pontja szerint meghatározott kedvezményezettek részére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethető korlátozott támogatásként engedélyezhetőek, amennyiben eleget tesznek egy olyan német támogatási program valamennyi feltételének, amelyet a Bizottság a fenti jogalap alapján jóváhagyott. Annak érdekében, hogy ilyen támogatásról beszélhessünk, a kedvezményezettnek különösen azt kell bizonyítania, hogy 2008. július 1-jéig nagyvállalatok esetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében, illetve kkv-k esetében a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (44) 1. cikkének (7) bekezdése értelmében nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és a bruttó támogatástartalom nem haladja meg az 500 000 eurót. Ezen túlmenően az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. pontjában, valamint a német támogatási programot engedélyező határozatban megfogalmazott további feltételeknek is meg kell felelni. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megállapítja, hogy az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2. pontja szerint meghatározott kedvezményezettek részére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethető korlátozott támogatásként engedélyezhetőek, amennyiben eleget tesznek egy olyan német támogatási program valamennyi feltételének, amelyet a Bizottság a fenti jogalap alapján jóváhagyott. Annak érdekében, hogy ilyen támogatásról beszélhessünk, a kedvezményezettnek különösen azt kell bizonyítania, hogy 2008. július 1-jéig nagyvállalatok esetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében, illetve kkv-k esetében a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (44) 1. cikkének (7) bekezdése értelmében nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, és a bruttó támogatástartalom nem haladja meg az 500 000 eurót. Ezen túlmenően az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. pontjában, valamint a német támogatási programot engedélyező határozatban megfogalmazott további feltételeknek is meg kell felelni.

6.2.   A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján fennálló esetleges összeegyeztethetőség
   (45)

| (114) | Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott adóelőnyökre vonatkozik, a Bizottság az összeegyeztethetőség vizsgálatához a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást is segítségül hívta. Az iránymutatás szerint csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogathatóak. Egy fizetésképtelen, illetve eladósodott vállalkozás minősülhet ugyan az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, azonban egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy általa átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 13. pontja). A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazhatóságához feltételt jelent a részesedésszerzés. A részesedésszerzést követően a célvállalat valószínűleg egy csoporthoz fog tartozni, ilyen esetben pedig általában a csoportnak kellene gondoskodnia a nehéz helyzetben lévő vállalkozásról, amely így a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint nem minősülne támogathatónak. |
| --- | --- |

(114)

Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott adóelőnyökre vonatkozik, a Bizottság az összeegyeztethetőség vizsgálatához a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást is segítségül hívta. Az iránymutatás szerint csak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogathatóak. Egy fizetésképtelen, illetve eladósodott vállalkozás minősülhet ugyan az iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, azonban egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy általa átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra (a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 13. pontja). A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazhatóságához feltételt jelent a részesedésszerzés. A részesedésszerzést követően a célvállalat valószínűleg egy csoporthoz fog tartozni, ilyen esetben pedig általában a csoportnak kellene gondoskodnia a nehéz helyzetben lévő vállalkozásról, amely így a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint nem minősülne támogathatónak.

| (115) | Ezen túlmenően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján támogatásban részesíthető kedvezményezettekkel kapcsolatos egyéb, az iránymutatásban meghatározott feltételek sem teljesülnek. |
| --- | --- |

(115)

Ezen túlmenően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján támogatásban részesíthető kedvezményezettekkel kapcsolatos egyéb, az iránymutatásban meghatározott feltételek sem teljesülnek.

| (116) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 25. pontjának a) pontja alapján a megmentési célú támogatás csak kölcsön vagy hitelgarancia formájában nyújtható, ezért a szóban forgó adóelőny nem tekinthető megmentési célú támogatásnak. |
| --- | --- |

(116)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 25. pontjának a) pontja alapján a megmentési célú támogatás csak kölcsön vagy hitelgarancia formájában nyújtható, ezért a szóban forgó adóelőny nem tekinthető megmentési célú támogatásnak.

| (117) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján a szerkezetátalakítási támogatások esetében egy olyan megvalósítható szerkezetátalakítási tervet kell előterjeszteni, amely lehetővé teszi a vállalkozás életképességének helyreállítását. A támogatást a minimális szükségletre kell korlátozni, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján a kedvezményezettnek saját magának is hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezen túlmenően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a verseny jelentős torzulása. |
| --- | --- |

(117)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján a szerkezetátalakítási támogatások esetében egy olyan megvalósítható szerkezetátalakítási tervet kell előterjeszteni, amely lehetővé teszi a vállalkozás életképességének helyreállítását. A támogatást a minimális szükségletre kell korlátozni, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján a kedvezményezettnek saját magának is hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítás költségeihez. Ezen túlmenően a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján kompenzációs intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a verseny jelentős torzulása.

| (118) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget ezeknek a feltételeknek. A törvényi indokolás ugyan említést tesz arról, hogy a célvállalkozásnak egy pozitív üzleti előrejelzést tartalmazó szanálási tervet kell benyújtania, azonban nem állapítható meg az, hogy a terv eleget tesz a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírt követelményeknek, és hogy a támogatás nagysága a minimális szükségletre korlátozódik. A támogatás nagysága ugyanis a vállalkozás korábbiakban termelt veszteségeihez igazodik. Ezenkívül a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem irányoz elő sem saját hozzájárulást, sem pedig kompenzációs intézkedéseket. |
| --- | --- |

(118)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget ezeknek a feltételeknek. A törvényi indokolás ugyan említést tesz arról, hogy a célvállalkozásnak egy pozitív üzleti előrejelzést tartalmazó szanálási tervet kell benyújtania, azonban nem állapítható meg az, hogy a terv eleget tesz a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírt követelményeknek, és hogy a támogatás nagysága a minimális szükségletre korlátozódik. A támogatás nagysága ugyanis a vállalkozás korábbiakban termelt veszteségeihez igazodik. Ezenkívül a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem irányoz elő sem saját hozzájárulást, sem pedig kompenzációs intézkedéseket.

| (119) | Végül a nagyvállalatoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokat egyenként kell bejelenteni, és ezeket nem lehet egy program alapján biztosítani. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése azonban nem tesz különbséget a nagyvállalatok és a kkv-k között. |
| --- | --- |

(119)

Végül a nagyvállalatoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokat egyenként kell bejelenteni, és ezeket nem lehet egy program alapján biztosítani. A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése azonban nem tesz különbséget a nagyvállalatok és a kkv-k között.

| (120) | A kkv-k tekintetében, amelyek esetében az alapvető megmentési és szerkezetátalakítási támogatások programok formájában is biztosíthatóak, a Bizottság megállapítja, hogy a jelen határozat 117. pontjában megfogalmazott okokból a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 82. pontjában felsorolt, az ilyen szabályozáshoz előírt különleges követelmények nem valósulnak meg. |
| --- | --- |

(120)

A kkv-k tekintetében, amelyek esetében az alapvető megmentési és szerkezetátalakítási támogatások programok formájában is biztosíthatóak, a Bizottság megállapítja, hogy a jelen határozat 117. pontjában megfogalmazott okokból a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 82. pontjában felsorolt, az ilyen szabályozáshoz előírt különleges követelmények nem valósulnak meg.

| (121) | Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak. |
| --- | --- |

(121)

Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak.

6.3.   A regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján fennálló esetleges összeegyeztethetőség
   (46)

| (122) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(122)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján is meg kell vizsgálni.

| (123) | A regionális támogatások potenciális kedvezményezettjeinek székhelye Németország egy olyan térségében kell hogy legyen, amely a regionális támogatások szempontjából szóba jöhet. A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazásakor ez nem kötelező feltétel, mivel a rendelkezés hatálya Németország bármely részén lévő vállalkozásra kiterjed. |
| --- | --- |

(123)

A regionális támogatások potenciális kedvezményezettjeinek székhelye Németország egy olyan térségében kell hogy legyen, amely a regionális támogatások szempontjából szóba jöhet. A KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazásakor ez nem kötelező feltétel, mivel a rendelkezés hatálya Németország bármely részén lévő vállalkozásra kiterjed.

| (124) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülő vállalkozások nem tartoznak a regionális támogatásokról szóló iránymutatás hatálya alá (lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontját). Következésképpen a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján a támogatott térségben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások sem tekinthetőek a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(124)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősülő vállalkozások nem tartoznak a regionális támogatásokról szóló iránymutatás hatálya alá (lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontját). Következésképpen a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján a támogatott térségben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások sem tekinthetőek a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (125) | Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés regionális támogatásként nem minősül a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(125)

Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés regionális támogatásként nem minősül a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

6.4.   A környezetvédelem támogatásáról szóló közösségi iránymutatás alapján fennálló esetleges összeegyeztethetőség
   (47)

| (126) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás alapján is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(126)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdését a környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás alapján is meg kell vizsgálni.

| (127) | A környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás szerint az elsődleges cél annak biztosítása, hogy az állami támogatási intézkedések magasabb környezetvédelmi szintet eredményezzenek, mint amely támogatás nélkül megvalósulna, valamint annak biztosítása, hogy a verseny torzulása szempontjából a támogatás pozitív hatásai túlsúlyban legyenek a negatív hatásokkal szemben, figyelembe véve az EUMSZ 191. cikkében megállapított „szennyező fizet” elvet. |
| --- | --- |

(127)

A környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás szerint az elsődleges cél annak biztosítása, hogy az állami támogatási intézkedések magasabb környezetvédelmi szintet eredményezzenek, mint amely támogatás nélkül megvalósulna, valamint annak biztosítása, hogy a verseny torzulása szempontjából a támogatás pozitív hatásai túlsúlyban legyenek a negatív hatásokkal szemben, figyelembe véve az EUMSZ 191. cikkében megállapított „szennyező fizet” elvet.

| (128) | A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget ennek a célkitűzésnek, a törvényi indokolás pedig szintén nem tartalmaz a környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás szerinti célkitűzést. |
| --- | --- |

(128)

A KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése nem tesz eleget ennek a célkitűzésnek, a törvényi indokolás pedig szintén nem tartalmaz a környezetvédelem támogatásáról szóló iránymutatás szerinti célkitűzést.

| (129) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 20. pontjában kifejtettek alapján egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mivel a puszta léte van veszélyben, nem tekinthető egyéb közérdekű célkitűzések elősegítésére alkalmas eszköznek addig, ameddig életképessége nem biztosított. Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése szerinti potenciális kedvezményezettek esetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontja c) pontjában meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásokról van szó, a Bizottság véleménye szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése környezetvédelmi támogatásként nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(129)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 20. pontjában kifejtettek alapján egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mivel a puszta léte van veszélyben, nem tekinthető egyéb közérdekű célkitűzések elősegítésére alkalmas eszköznek addig, ameddig életképessége nem biztosított. Tekintettel arra, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése szerinti potenciális kedvezményezettek esetében a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontja c) pontjában meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásokról van szó, a Bizottság véleménye szerint a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése környezetvédelmi támogatásként nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

6.5.   Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján fennálló esetleges összeegyeztethetőség a belső piaccal

| (130) | A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés mind az Ideiglenes közösségi keretrendszer, mind pedig a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás hatálya alá esik. Ennek megfelelően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontján alapuló diszkrecionális jogkör gyakorlása során a Bizottságot a (109) preambulumbekezdésben és az azt követő pontokban meghatározott okokból ez a két szöveg köti. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés mind az Ideiglenes közösségi keretrendszer, mind pedig a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás hatálya alá esik. Ennek megfelelően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontján alapuló diszkrecionális jogkör gyakorlása során a Bizottságot a (109) preambulumbekezdésben és az azt követő pontokban meghatározott okokból ez a két szöveg köti.

| (131) | Ha a Bizottságnál nyomós okokra hivatkoznak, diszkrecionális jogkörét újból csak azzal a feltétellel gyakorolhatja, hogy az EUMSZ és az általános jogelvek, így különösen a Bíróság ítélkezési gyakorlata által lefektetett egyenlő bánásmód elvének keretei között cselekszik (48). Ebben az összefüggésben a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság akkor nyilváníthat valamely állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha az állami támogatás célja egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése (EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont), illetve valamilyen közös érdeket tart szem előtt (EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont) (49), a támogatás ezen cél eléréséhez szükséges (50), továbbá nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes módon. |
| --- | --- |

(131)

Ha a Bizottságnál nyomós okokra hivatkoznak, diszkrecionális jogkörét újból csak azzal a feltétellel gyakorolhatja, hogy az EUMSZ és az általános jogelvek, így különösen a Bíróság ítélkezési gyakorlata által lefektetett egyenlő bánásmód elvének keretei között cselekszik (48). Ebben az összefüggésben a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság akkor nyilváníthat valamely állami támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha az állami támogatás célja egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése (EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés b) pont), illetve valamilyen közös érdeket tart szem előtt (EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés c) pont) (49), a támogatás ezen cél eléréséhez szükséges (50), továbbá nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes módon.

| (132) | Jelen ügyben Németország nem hivatkozott olyan érvekre, amelyek alátámasztanák, hogy a támogatás közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontjai alapján a belső piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(132)

Jelen ügyben Németország nem hivatkozott olyan érvekre, amelyek alátámasztanák, hogy a támogatás közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontjai alapján a belső piaccal összeegyeztethető.

| (133) | A Bizottság leszögezi, hogy az intézkedést úgy dolgozták ki, hogy a támogatás mértéke a kedvezményezetteknél korábban felmerült veszteségektől függ. Következésképpen nem áll fenn kapcsolat a vállalkozásnak nyújtott támogatás összege és a támogatási program céljai - azaz a szanálási akadályok megszüntetése, valamint a pénzügyi és gazdasági válságban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása - között. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatási program nem korlátozódik a cél elérése érdekében a minimális szükségletre, és ezáltal a belső piacon a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítja. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság leszögezi, hogy az intézkedést úgy dolgozták ki, hogy a támogatás mértéke a kedvezményezetteknél korábban felmerült veszteségektől függ. Következésképpen nem áll fenn kapcsolat a vállalkozásnak nyújtott támogatás összege és a támogatási program céljai - azaz a szanálási akadályok megszüntetése, valamint a pénzügyi és gazdasági válságban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások támogatása - között. A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a támogatási program nem korlátozódik a cél elérése érdekében a minimális szükségletre, és ezáltal a belső piacon a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben torzítja.

| (134) | Így a Bizottság következtetése szerint az intézkedés közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontja alapján nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(134)

Így a Bizottság következtetése szerint az intézkedés közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) vagy c) pontja alapján nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

7.   VISSZATÉRÍTÉS

| (135) | Tekintettel arra, hogy a támogatási programot nem jelentették be, a támogatás jogellenesnek minősül. |
| --- | --- |

(135)

Tekintettel arra, hogy a támogatási programot nem jelentették be, a támogatás jogellenesnek minősül.

| (136) | A Bizottság állandó határozathozatali gyakorlata szerint minden jogellenesen nyújtott és az EUMSZ 107. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni. Ezt a határozathozatali gyakorlatot erősíti meg az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke (51), miszerint: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.” |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság állandó határozathozatali gyakorlata szerint minden jogellenesen nyújtott és az EUMSZ 107. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatást a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni. Ezt a határozathozatali gyakorlatot erősíti meg az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke (51), miszerint: „Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére.”

| (137) | Tekintettel arra, hogy a szóban forgó intézkedés jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatást vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot helyreálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. A támogatás tényleges visszafizetésének időpontjáig kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(137)

Tekintettel arra, hogy a szóban forgó intézkedés jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül, a támogatást vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot helyreálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották. A támogatás tényleges visszafizetésének időpontjáig kamat fizetendő.

| (138) | A Bizottság véleménye szerint a társasági adófizetési kötelezettség évenkénti esedékességének a dátuma releváns azon időpont megállapítása szempontjából, amikor a támogatást a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság véleménye szerint a társasági adófizetési kötelezettség évenkénti esedékességének a dátuma releváns azon időpont megállapítása szempontjából, amikor a támogatást a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották.

| (139) | Németországnak minden szükséges intézkedést meg kell hoznia a támogatásnak a kedvezményezettektől való visszatéríttetése érdekében. Ahhoz, hogy megállapítsák a visszatérítéssel érintett esetek számát, Németországnak egy listát kell összeállítania azon vállalkozásokról, amelyek 2008. január 1-jét követően a szóban forgó intézkedés révén kedvezményhez jutottak. Ezzel összefüggésben a Bizottság rögzíti, hogy 2010. április 30. óta Németország nem alkalmazza az intézkedést, a szövetségi pénzügyminisztérium ugyanis utasította az adóbehajtás terén illetékes hatóságokat arra, hogy a Bizottságnak az üggyel kapcsolatos végső határozatának meghozataláig mellőzzék az szanálási rendelkezés alkalmazását (52). |
| --- | --- |

(139)

Németországnak minden szükséges intézkedést meg kell hoznia a támogatásnak a kedvezményezettektől való visszatéríttetése érdekében. Ahhoz, hogy megállapítsák a visszatérítéssel érintett esetek számát, Németországnak egy listát kell összeállítania azon vállalkozásokról, amelyek 2008. január 1-jét követően a szóban forgó intézkedés révén kedvezményhez jutottak. Ezzel összefüggésben a Bizottság rögzíti, hogy 2010. április 30. óta Németország nem alkalmazza az intézkedést, a szövetségi pénzügyminisztérium ugyanis utasította az adóbehajtás terén illetékes hatóságokat arra, hogy a Bizottságnak az üggyel kapcsolatos végső határozatának meghozataláig mellőzzék az szanálási rendelkezés alkalmazását (52).

| (140) | A visszafizetendő állami támogatást az érintett vállalkozások, azaz a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének kedvezményezettjei által benyújtott adóbevallások alapján kell kiszámítani. A támogatás összegét annak az adónak a különbözete adja meg, amit a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazása nélkül kellene fizetni, és amit a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazását követően ténylegesen befizettek. |
| --- | --- |

(140)

A visszafizetendő állami támogatást az érintett vállalkozások, azaz a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének kedvezményezettjei által benyújtott adóbevallások alapján kell kiszámítani. A támogatás összegét annak az adónak a különbözete adja meg, amit a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazása nélkül kellene fizetni, és amit a KStG 8c. §-a (1a) bekezdésének alkalmazását követően ténylegesen befizettek.

| (141) | Ez azon lehetőség sérelme nélkül érvényes, hogy a támogatás az Ideiglenes közösségi keretrendszerben meghatározottak szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján, valamint a Bizottság által jóváhagyott valamely német támogatási program alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, ha az ily módon nyújtott támogatás összege nem haladja meg az 500 000 euro bruttó támogatási összeget, továbbá ha az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. pontjában, valamint a Bizottság által hozott, a német támogatási program engedélyezéséről szóló határozatban meghatározott összes feltétel teljesül, különösen az a feltétel, miszerint a vállalkozás 2008. július 1-jén nem volt nehéz helyzetben. Ha az összeg meghaladja az 500 000 eurót, a különbözetet kell visszafizetni. |
| --- | --- |

(141)

Ez azon lehetőség sérelme nélkül érvényes, hogy a támogatás az Ideiglenes közösségi keretrendszerben meghatározottak szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján, valamint a Bizottság által jóváhagyott valamely német támogatási program alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető, ha az ily módon nyújtott támogatás összege nem haladja meg az 500 000 euro bruttó támogatási összeget, továbbá ha az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. pontjában, valamint a Bizottság által hozott, a német támogatási program engedélyezéséről szóló határozatban meghatározott összes feltétel teljesül, különösen az a feltétel, miszerint a vállalkozás 2008. július 1-jén nem volt nehéz helyzetben. Ha az összeg meghaladja az 500 000 eurót, a különbözetet kell visszafizetni.

| (142) | A Bizottság felhívja Németország figyelmét arra, hogy a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek a „De-minimis szabályok” (53) alapján, továbbá azért sem, mert nem minősül az általános csoportmentességi rendelet (54), a regionális támogatásokról szóló iránymutatás, illetve a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (55) alapján nyújtható támogatásnak, mivel valamennyi hivatkozott jogi szöveg kizárja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások állami támogatását (56). Valamennyi egyéb támogatási program esetében Németországnak meg kell vizsgálnia azt, hogy a támogatási programot engedélyező határozat a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat kiveszi-e az engedélyezett hatály alól. Ellenkező esetben a program alapján nyújtott támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető lehet, ha Németország bizonyítja, hogy a támogatás nyújtásának időpontjában az érintett program valamennyi feltétele teljesült. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság felhívja Németország figyelmét arra, hogy a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek a „De-minimis szabályok” (53) alapján, továbbá azért sem, mert nem minősül az általános csoportmentességi rendelet (54), a regionális támogatásokról szóló iránymutatás, illetve a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (55) alapján nyújtható támogatásnak, mivel valamennyi hivatkozott jogi szöveg kizárja a nehéz helyzetben lévő vállalkozások állami támogatását (56). Valamennyi egyéb támogatási program esetében Németországnak meg kell vizsgálnia azt, hogy a támogatási programot engedélyező határozat a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat kiveszi-e az engedélyezett hatály alól. Ellenkező esetben a program alapján nyújtott támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető lehet, ha Németország bizonyítja, hogy a támogatás nyújtásának időpontjában az érintett program valamennyi feltétele teljesült.

8.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (143) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése (szanálási rendelkezés) az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, amelyet az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének sérelmével jogellenesen hajtottak végre. A program nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(143)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a KStG 8c. §-ának (1a) bekezdése (szanálási rendelkezés) az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, amelyet az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének sérelmével jogellenesen hajtottak végre. A program nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (144) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy Németországnak minden szükséges intézkedést meg kell hoznia a támogatásnak a szanálási rendelkezés kedvezményezettjeitől való visszakövetelése érdekében, |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy Németországnak minden szükséges intézkedést meg kell hoznia a támogatásnak a szanálási rendelkezés kedvezményezettjeitől való visszakövetelése érdekében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A társasági adóról szóló törvény 8c. §-ának (1a) bekezdésén alapuló állami támogatási program, amelyet Németország az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen biztosított, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

2. cikk

Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott egyedi támogatások az Ideiglenes közösségi keretrendszerben meghatározottak szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetők a belső piaccal, ha a támogatás összege nem haladja meg az 500 000 eurót, a vállalkozás 2008. július 1-jén nem minősült nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, továbbá ha az Ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. pontjában, valamint a Bizottság által hozott, a német támogatási program engedélyezéséről szóló határozatban meghatározott összes feltétel teljesül.

3. cikk

Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott egyedi támogatások, amelyek biztosításuk időpontjában eleget tesznek valamely, a Bizottság által az általános csoportmentességi rendelettől, a regionális támogatásokról szóló iránymutatástól, illetve a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatástól eltérő jogalapon engedélyezett olyan támogatási program feltételeinek, amely a támogatások potenciális kedvezményezettjeinek köréből nem zárja ki a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat, az ilyen típusú támogatásokra érvényes maximális támogatási intenzitást meg nem haladó mértékben összeegyeztethetőek a belső piaccal.

4. cikk

(1)   Németországnak meg kell szüntetnie az 1. cikkben említett támogatási programot.

(2)   Németország visszaköveteli a kedvezményezettektől az 1. cikkben említett támogatási program keretében nyújtott összeegyeztethetetlen támogatásokat.

(3)   A visszatérítendő összegek magukban foglalják a kamatokat is, amelyek attól az időponttól esedékesek, amikor a támogatást a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották, addig az időpontig, amíg ténylegesen visszafizetésre nem kerültek.

(4)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (57) V. fejezete alapján kamatos kamattal kell kiszámítani.

(5)   Németország a jelen határozat közlésétől kezdve az 1. cikkben említett támogatási program valamennyi függőben lévő kifizetését beszünteti.

5. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett program alapján nyújtott támogatásokat haladéktalanul és ténylegesen vissza kell téríttetni.

(2)   Németország biztosítja, hogy jelen határozat végrehajtására a közlésétől számított négy hónapon belül sor kerül.

6. cikk

(1)   E határozat közlésétől számított két hónapon belül Németország megküldi a Bizottságnak a következőket:

| a) | azon kedvezményezettek jegyzéke, akik az 1. cikkben említett támogatási program alapján támogatást kaptak, valamint az általuk e program keretei között kapott támogatások teljes összege; |
| --- | --- |

a)

azon kedvezményezettek jegyzéke, akik az 1. cikkben említett támogatási program alapján támogatást kaptak, valamint az általuk e program keretei között kapott támogatások teljes összege;

| b) | az egyes kedvezményezettektől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettektől visszakövetelendő teljes összeg (főkövetelés és kamatok);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes ismertetése; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes ismertetése;

| d) | azok a dokumentumok, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

azok a dokumentumok, amelyek bizonyítják, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Németország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot a jelen határozat végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatások teljes visszafizettetéséig. A Bizottság kérésére Németország haladéktalanul információkat szolgáltat a határozatban foglaltak teljesítése céljából már meghozott, illetve tervezett intézkedésekről. Németország továbbá részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatási összegekről és kamatokról.

7. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. január 26-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 90., 2010.4.8., 8. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Bundestagsdrucksache 16/4841., 74. o.

4

(5)  Bundestagsdrucksache 16/4841., 76. o., hivatkozás a szövetségi pénzügyminiszter 2003. március 27-én kelt levelére; BStBl I 240. o.

5

(6)  Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen, 2009. július 16. [A gondoskodási kiadásokkal kapcsolatos adózási szempontok jobb figyelembevételéről szóló törvény] (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), BGBl I 43. sz. 1959. o.

6

(7)  A szanálás olyan intézkedés, amely a fizetésképtelenség vagy az eladósodás megakadályozására, illetve megszüntetésére irányul. Következésképpen csak azokra a társaságokra vonatkozik, amelyek a részesedésszerzés időpontjában fizetésképtelenek vagy eladósodtak, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás fenyegeti őket.

7

(8)  A „fizetésképtelenség”, a „fizetésképtelenség veszélye”, valamint az „eladósodás” fogalmakat az Insolvenzordnung [csődrendelet] (a továbbiakban: InsO) határozza meg. Eszerint fizetésképtelenség (InsO 17. §): az adós fizetésképtelen, ha nincs abban a helyzetben, hogy az esedékes fizetési kötelezettségeinek eleget tegyen. A fizetésképtelenséget rendszerint vélelmezni kell, ha az adós a kifizetéseit beszüntette. Fizetésképtelenség veszélye (InsO 18. §): az adóst fizetésképtelenség veszélye fenyegeti, ha előreláthatóan nincs abban a helyzetben, hogy fennálló fizetési kötelezettségeinek az esedékesség időpontjában eleget tegyen. Eladósodás (InsO 19. §): az adós eladósodott, ha vagyona már nem fedezi a fennálló tartozásait, kivéve, ha a vállalkozás a feltételek között valószínűleg nagy részben tovább tud működni.

8

(9)  A növekedés gyorsításáról szóló 2009. december 22-i törvény (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), (BGBl. I 3950. o.) 2. § (3) bekezdés b) pont.

9

(10)  Az adózási szempontú egyesítést megelőzően keletkezett veszteségek (vororganschaftliche Verluste), v.ö. a KStG 15. §-a 1. pontjával.

10

(11)  A Bizottság közleménye - Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban, HL C 83., 2009.4.7., 1. o.

11

(12)  A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.)

12

(13)  Iránymutatás a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.)

13

(14)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

14

(15)  A BMF 2010. április 30-án kelt levele az (adókivetés terén illetékes) tartományi adóhatóságokhoz: http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html.

15

(16)  Németország a következő ítéletekre hivatkozik: a C-276/02. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2004. szeptember 14-én hozott ítélet (EBHT 2004., I-8091. o.) 15. és 26. pontja, valamint a C-256/97. sz. Déménagements-Manutention Transport SA (DMT) ügyben 1999. június 29-én hozott ítélet (EBHT 1999., I-3913. o.) 22. és 25. pontja.

16

(17)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.) 13. és 14. pont.

17

(18)  A C-256/97. sz. Déménagements-Manutention Transport SA (DMT) ügyben 1999. június 29-én hozott ítélet (EBHT 1999., I-3913. o.) 26–28. preambulumbekezdése.

18

(19)  A T-152/99. sz. Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) kontra Bizottság ügyben 2002. július 11-én hozott ítélet (EBHT II-3049. o.) 157. pontja.

19

(20)  A C-182/03. sz. és a C-217/03. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben 2006. június 22-én hozott ítélet (EBHT 2006., I-5479. o.) 86. és 87. pontja.

20

(21)  A T-196/04. sz. Ryanair kontra Bizottság ügyben 2008. december 17-én hozott ítélet (EBHT 2008., II-3643. o.) 84. és 85. pontja; a C-334/99. sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélet (EBHT 2003., I-1139. o.) 133. és 134. pontja.

21

(22)  Lásd a 16. lábjegyzetet.

22

(23)  Lásd a 16. lábjegyzetet.

23

(24)  A C-143/99. sz. Adria-Wien Pipeline ügyben 2001. november 8-án hozott ítélet (EBHT 2001., I-8365. o.) 41. pontja; a C-308/01. sz. GIL Insurance és társai ügyben 2004. április 29-én hozott ítélet (EBHT 2004., I-4777. o.) 68. pontja; a C-172/03. sz. Heiser ügyben 2005. március 3-án hozott ítélet (EBHT 2005., I-1627. o.) 40. pontja; lásd továbbá a Bizottság közleményét az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról.

24

(25)  C 2/09. sz. ügy, MoRaKG, Tőketársaságok feltételei (HL L 6., 2010.1.9., 32. o.).

25

(26)  Lásd a 18. lábjegyzetet.

26

(27)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

27

(28)  A T-55/99. sz. CETM ügyben 2000. szeptember 29-én hozott ítélet 53. pont.

28

(29)  L. Bundestagsdrucksache 16/4841., 75. és az azt követő oldalak.

29

(30)  C-200/97. sz. ügy, 1998. július 16-i indítvány, 26–32. pont.

30

(31)  A 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 1974. július 2-án hozott ítélet (EBHT 1974., 709. o.) 33. pontja; a 75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben 1999. június 17-én hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 33. pontja; valamint a 24. lábjegyzetben hivatkozott Adria-Wien Pipeline és Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke ügy 42. pontja; a 24. lábjegyzetben hivatkozott GIL Insurance ügy 72. pontja; a 24. lábjegyzetben hivatkozott Heiser ügy 43. pontja; a C-148/04. sz. Unicredito Italiano ügyben 2005. december 15-én hozott ítélet (EBHT 2005., I-11137. o.) 51. pontja; a C-88/03. sz. Portugália kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 6-án hozott ítélet (EBHT 2006., I-7145. o.) 52. pontja.

31

(32)  A 31. lábjegyzetben hivatkozott Portugália kontra Bizottság ügy 81. pontja.

32

(33)  Bundestagsdrucksache 16/4841., 30. és az azt követő oldalak.

33

(34)  Bundestagsdrucksache 16/13429., 50. o. és Bundestagsdrucksache 16/12674., 10. o.

34

(35)  A 31. lábjegyzetben hivatkozott Portugália kontra Bizottság ügy 82. pontja, amely a „társadalmi összetartást” és a „regionális fejlesztést” mint külső politikai célokat említi.

35

(36)  A C-57/02. sz., a nehéz helyzetben lévő vállalkozások felvásárlása esetén járó adómentességről szóló ügy (HL L 108., 2004.4.16., 38. o.).

36

(37)  Az N 553/04. sz. a nehéz helyzetben lévő vállalkozások felvásárlása esetén járó adómentességről szóló ügy (HL C 242., 2005.10.1., 5. o.).

37

(38)  A Tanács 659/1999/EK rendelete (1999. március 22.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.)

38

(39)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

39

(40)  A C-364/90. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 1993. április 28-án hozott ítélet (EBHT I-2097. o.) 20. pontja; a T-132/96. és a T-143/96. sz. Freistaat Sachsen, Volkswagen AG és Volkswagen Sachsen GmbH kontra Bizottság egyesített ügyekben 1999. december 15-én hozott ítélet (EBHT II-3663. o.) 140. pontja; a C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélet (EBHT I-3679. o.) 81. pontja.

40

(41)  A C-142/87. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben 1990. március 21-én hozott ítélet (EBHT 1990., I-959. o.) 56. pontja; a C-39/94. sz. Syndicat français de l’Express international (SFEI) és társai/La Poste és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítélet (EBHT 1996., I-3547. o.) 36. pontja.

41

(42)  A C-313/90. sz. Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques kontra Bizottság ügyben 1993. március 24-én hozott ítélet (EBHT I-1125. o.) 36. pontja; a C-311/94. sz. IJssel-Vliet Combinatie BV/Minister van Economische Zaken ügyben 1996. október 15-én hozott ítélet (EBHT 1996., I-5023. o.) 43. pontja; a C-351/98. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2002. szeptember 26-án hozott ítélet (EBHT 2002., I-8031. o.) 53. pontja.

42

(43)  A Bizottság közleménye - Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban (HL C 83., 2009.4.7., 1. o.). 2011. január 1-jei hatállyal a közleményt egy új változat váltotta fel (HL C 6., 2011.1.11., 5. oldal). Az új változat 5. fejezete alapján azonban ez a változat csak azokra a jogellenes támogatásokra vonatkozik, amelyeket 2011. január 1. után ítéltek oda. Mivel Németország az intézkedés alkalmazását felfüggesztette, nem került sor támogatás odaítélésére e dátumot követően.

43

(44)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

44

(45)  A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

45

(46)  Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.).

46

(47)  Közösségi iránymutatás a környezetvédelem állami támogatásáról (HL C 82., 2008.4.1., 1. o.).

47

(48)  Lásd különösen a C-313/90. sz. Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques kontra Bizottság ügyben 1993. március 24-én hozott ítéletet (EBHT 1993., I-1125. o.).

48

(49)  A T-162/06. sz. Kronoply kontra Bizottság ügyben 2009. január 14-én hozott ítélet (EBHT 2009., II-1. o.) különösen 65., 66., 74., 75. pontja.

49

(50)  A T-187/99. sz. Agrana Zucker und Stärke kontra Bizottság ügyben 2001. június 7-én hozott ítélet (EBHT 2001., II-1587. o.) 74. pontja; a T-126/99. sz. Graphischer Maschinenbau kontra Bizottság ügyben 2002. május 14-én hozott ítélet (EBHT 2002., II-2427. o.) 41-43. pontja; a C-390/06. sz. Nuova Agricast Srl/Ministero delle Attività Produttive ügyben 2008. április 15-én hozott ítélet (EBHT 2008., I-2577. o.) 68. és 69. pontja.

50

(51)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

51

(52)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

52

(53)  A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

53

(54)  Lásd a 44. lábjegyzetet.

54

(55)  A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.).

55

(56)  Lásd az általános csoportmentességi rendelet 1. cikke (6) bekezdésének c) pontját; a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 9. pontját; a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 2.1. fejezetét (utolsó bekezdés).

56

(57)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

57

---

| 10.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 235/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 8.)

Az Ausztria által nyújtott C 24/09 (korábbi N 446/08) számú állami támogatásról – A zöld energiáról szóló osztrák törvény – állami támogatás nagy villamosenergia-fogyasztóknak

(az értesítés a C(2011) 1363. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/528/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

azt követően, hogy az említett cikkek (1) értelmében felhívta az érdekelteket, hogy nyújtsák be észrevételeiket, és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2008. június 27-én Ausztria egy előzetes bejelentésben értesítette a Bizottságot arról, hogy szándékában áll a hatályos osztrák zöld energiáról szóló törvény (a továbbiakban: „zöld energiáról szóló törvény”) módosítása, amit a Bizottság annak 2006. évi változatában a belső piaccal összeegyeztethető támogatásként jóváhagyott (2). 2008. szeptember 4-én Ausztria bejelentette a zöld energiáról szóló törvény módosított változatát, amely a Bizottság jelen határozatának tárgyát képzi. |
| --- | --- |

(1)

2008. június 27-én Ausztria egy előzetes bejelentésben értesítette a Bizottságot arról, hogy szándékában áll a hatályos osztrák zöld energiáról szóló törvény (a továbbiakban: „zöld energiáról szóló törvény”) módosítása, amit a Bizottság annak 2006. évi változatában a belső piaccal összeegyeztethető támogatásként jóváhagyott (2). 2008. szeptember 4-én Ausztria bejelentette a zöld energiáról szóló törvény módosított változatát, amely a Bizottság jelen határozatának tárgyát képzi.

| (2) | A Bizottság 2008. október 28-án kelt levelében további tájékoztatást kért. A Bizottság emlékeztető levelét követően Ausztria 2008. december 22-én kelt levelében további információkat szolgáltatott. Az Ausztria képviselőivel való 2009. február 11-i találkozót követően a Bizottság 2009. február 19-én kelt levelében további tájékoztatást kért, amelyet Ausztria 2009. március 17-én kelt levelében küldött meg. A Bizottság 2009. május 8-án kelt levelében kiegészítő információt kért, amit Ausztria 2009. június 9-én és 19-én kelt leveleiben terjesztett elő. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2008. október 28-án kelt levelében további tájékoztatást kért. A Bizottság emlékeztető levelét követően Ausztria 2008. december 22-én kelt levelében további információkat szolgáltatott. Az Ausztria képviselőivel való 2009. február 11-i találkozót követően a Bizottság 2009. február 19-én kelt levelében további tájékoztatást kért, amelyet Ausztria 2009. március 17-én kelt levelében küldött meg. A Bizottság 2009. május 8-án kelt levelében kiegészítő információt kért, amit Ausztria 2009. június 9-én és 19-én kelt leveleiben terjesztett elő.

| (3) | 2008. július 9-én a Bizottsághoz panasz érkezett az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamarától a zöld energiáról szóló törvénnyel kapcsolatban, amely a zöld energiáról szóló törvény egy, a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező intézkedésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

2008. július 9-én a Bizottsághoz panasz érkezett az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamarától a zöld energiáról szóló törvénnyel kapcsolatban, amely a zöld energiáról szóló törvény egy, a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező intézkedésére vonatkozik.

| (4) | 2009. július 22-én a Bizottság egy hibrid határozatot hozott, amellyel a zöld energia előállítók számára kedvező intézkedéseket jóváhagyta; a Bizottság az intézkedéseket a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (a továbbiakban: környezetvédelmi iránymutatások) (3) összeegyeztethetőnek nyilvánította, azonban mégis úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a zöld energiáról szóló törvényben foglalt, a nagy villamosenergia-fogyasztókat érintő mentességi mechanizmusra vonatkozóan (4). |
| --- | --- |

(4)

2009. július 22-én a Bizottság egy hibrid határozatot hozott, amellyel a zöld energia előállítók számára kedvező intézkedéseket jóváhagyta; a Bizottság az intézkedéseket a környezetvédelmi állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (a továbbiakban: környezetvédelmi iránymutatások) (3) összeegyeztethetőnek nyilvánította, azonban mégis úgy döntött, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a zöld energiáról szóló törvényben foglalt, a nagy villamosenergia-fogyasztókat érintő mentességi mechanizmusra vonatkozóan (4).

| (5) | A Bizottság 2009. július 23-án kelt levelében tájékoztatta Ausztriát erről a határozatról, és felszólította, küldje meg az intézkedés megítéléséhez szükséges összes információt. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2009. július 23-án kelt levelében tájékoztatta Ausztriát erről a határozatról, és felszólította, küldje meg az intézkedés megítéléséhez szükséges összes információt.

| (6) | A Bizottság határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5), és felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság határozatát közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5), és felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket.

| (7) | Ausztria 2009. augusztus 19-én kelt levelében halasztást kért, amihez a Bizottság 2009. szeptember 9-én kelt levelében hozzájárult. Ausztria végül 2009. október 8-án küldte meg észrevételeit a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(7)

Ausztria 2009. augusztus 19-én kelt levelében halasztást kért, amihez a Bizottság 2009. szeptember 9-én kelt levelében hozzájárult. Ausztria végül 2009. október 8-án küldte meg észrevételeit a Bizottságnak.

| (8) | Időközben az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara 2009. október 7-én kelt levelében benyújtotta észrevételeit a nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező intézkedésekkel kapcsolatban. Ezt megküldték Ausztriának és felszólították, hogy tegye meg észrevételeit. Ausztria 2009. december 23-án nyújtotta be észrevételeit és 2010. április 23-án további információkat szolgáltatott. |
| --- | --- |

(8)

Időközben az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara 2009. október 7-én kelt levelében benyújtotta észrevételeit a nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező intézkedésekkel kapcsolatban. Ezt megküldték Ausztriának és felszólították, hogy tegye meg észrevételeit. Ausztria 2009. december 23-án nyújtotta be észrevételeit és 2010. április 23-án további információkat szolgáltatott.

| (9) | A Bizottság 2010. június 21-én és 2010. július 19-én kelt leveleiben további információkat kért az Ausztriától, amelyeket az 2010. szeptember 13-án megküldött. Ausztria kérésére 2010. július 9-én egy találkozóra került sor a Bizottság és Ausztria képviselői között. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2010. június 21-én és 2010. július 19-én kelt leveleiben további információkat kért az Ausztriától, amelyeket az 2010. szeptember 13-án megküldött. Ausztria kérésére 2010. július 9-én egy találkozóra került sor a Bizottság és Ausztria képviselői között.

| (10) | Ausztria 2010. november 24-én kelt levelében hangsúlyozta a zöld energiáról szóló törvény jelentőségét Ausztria számára és arra kérte a Bizottságot, hogy 2010. december elejéig hozzon határozatot az ügyben. A Bizottság 2010. december 7-én válaszolt a levélre. 2010. december 9-én újabb találkozóra került sor Ausztria képviselőivel. |
| --- | --- |

(10)

Ausztria 2010. november 24-én kelt levelében hangsúlyozta a zöld energiáról szóló törvény jelentőségét Ausztria számára és arra kérte a Bizottságot, hogy 2010. december elejéig hozzon határozatot az ügyben. A Bizottság 2010. december 7-én válaszolt a levélre. 2010. december 9-én újabb találkozóra került sor Ausztria képviselőivel.

| (11) | 2010. december 30-án kelt levelében Ausztria visszavonta az eljárás során az intézkedés mellett felsorakoztatott érveit, és kérte a Bizottságot, hogy hagyja jóvá a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusát. A Bizottság 2011. január 25-én válaszolt a levélre. |
| --- | --- |

(11)

2010. december 30-án kelt levelében Ausztria visszavonta az eljárás során az intézkedés mellett felsorakoztatott érveit, és kérte a Bizottságot, hogy hagyja jóvá a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusát. A Bizottság 2011. január 25-én válaszolt a levélre.

2.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (12) | A Bizottság 2009. július 22-i határozatában jóváhagyta a zöld energiáról szóló törvény módosított változatát; ez alól kivételt csupán a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke képezett, amely a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusát tartalmazza. Ezért ez a leírás kizárólag e mechanizmus leírására szorítkozik. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság 2009. július 22-i határozatában jóváhagyta a zöld energiáról szóló törvény módosított változatát; ez alól kivételt csupán a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke képezett, amely a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusát tartalmazza. Ezért ez a leírás kizárólag e mechanizmus leírására szorítkozik.

2.1.   A nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusának leírása

| (13) | A zöld energiáról szóló törvény 3. részében foglaltak szerint Ausztria koncessziót biztosít egy vagy több vállalatnak arra, hogy zöld energia elosztói feladatokat lásson el. A koncesszió tulajdonosa elsősorban azért felel, hogy fix áron vásároljon zöld energiát a termelőktől, majd ezt a zöld energiát ugyancsak fix áron értékesítse a villamosenergia-elosztó vállalatoknak. A villamosenergia-szolgáltatók kötelesek teljes kínálatuk egy százalékát a zöld energia elszámolóközponttól beszerezni; ez a százalékos arány Ausztriában megfelel a zöld energia összes villamosenergia-fajtán belüli átlagos részesedésének. |
| --- | --- |

(13)

A zöld energiáról szóló törvény 3. részében foglaltak szerint Ausztria koncessziót biztosít egy vagy több vállalatnak arra, hogy zöld energia elosztói feladatokat lásson el. A koncesszió tulajdonosa elsősorban azért felel, hogy fix áron vásároljon zöld energiát a termelőktől, majd ezt a zöld energiát ugyancsak fix áron értékesítse a villamosenergia-elosztó vállalatoknak. A villamosenergia-szolgáltatók kötelesek teljes kínálatuk egy százalékát a zöld energia elszámolóközponttól beszerezni; ez a százalékos arány Ausztriában megfelel a zöld energia összes villamosenergia-fajtán belüli átlagos részesedésének.

| (14) | Ausztria jelenleg az Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (a továbbiakban: OeMAG), mint egyetlen zöld energia elosztó számára adott ki az egész országra érvényes koncessziót. Az OeMAG magánjogi részvénytársaság, amelyet egy kirendelt könyvvizsgáló ellenőriz. Az osztrák Szövetségi Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium és az osztrák energiaszabályozási hatóság, az E-Control GmbH felülvizsgálati joggal rendelkezik az OeMAG felett. A nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező intézkedések megvalósításának meghatározó tényezőit (mint például a villamosenergia elosztásának módja a villamosenergia-elosztók között, az elosztók által fizetendő ár és a villamosenergia-fogyasztók hozzájárulása) az osztrák hatóság határozza meg előzetesen törvény vagy rendelet útján. A jogvitákat az érintett vállalkozások kötelesek rendes bíróság előtt és nem közigazgatási eljárás útján rendezni. |
| --- | --- |

(14)

Ausztria jelenleg az Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (a továbbiakban: OeMAG), mint egyetlen zöld energia elosztó számára adott ki az egész országra érvényes koncessziót. Az OeMAG magánjogi részvénytársaság, amelyet egy kirendelt könyvvizsgáló ellenőriz. Az osztrák Szövetségi Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium és az osztrák energiaszabályozási hatóság, az E-Control GmbH felülvizsgálati joggal rendelkezik az OeMAG felett. A nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező intézkedések megvalósításának meghatározó tényezőit (mint például a villamosenergia elosztásának módja a villamosenergia-elosztók között, az elosztók által fizetendő ár és a villamosenergia-fogyasztók hozzájárulása) az osztrák hatóság határozza meg előzetesen törvény vagy rendelet útján. A jogvitákat az érintett vállalkozások kötelesek rendes bíróság előtt és nem közigazgatási eljárás útján rendezni.

| (15) | Az OeMAG részvénytársaság tulajdonosai átviteli rendszerek üzemeltetőjeként működő társaságok, bankok és iparvállalatok. Míg a Verbund-APG a részvények 24,4 %-ával rendelkezik, a VKW Netz AG, a TIWAG Netz AG, a CISMO GmbH, az Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), az Investkreditbank AG és a Smart Technologies társaságok mindegyike az OeMAG részvények 12,6 %-át birtokolja. A Verbund APG a Verbund-AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, a továbbiakban: Verbundgesellschaft) 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalata, amelynek 51 %-a az Osztrák Köztársaság birtokában van. A VKW Netz AG tulajdonosa az Illwerke AG, amely viszont 95,5 %-ban Vorarlberg tartomány tulajdonában van. A TIWAG-Netz AG a TIWAG AG tulajdonában van, amely szintén 100 %-ban Tirol tartomány tulajdona, a CISMO GmbH tulajdonosai az Oesterreichische Kontrollbank AG, átviteli rendszer üzemeltetők, valamint áram- és gázszolgáltató vállalatok, az Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) osztrák bankok tulajdonában van, az Investkredit Bank AG fő tulajdonosa a Volksbank, végül a Smart Technologies tulajdonosa a Siemens. Így az OeMAG részvények 49,6 %-a államilag ellenőrzött részvényesek, 50,4 %-a magántulajdonosok kezében van. A Bizottság nem rendelkezik olyan információkkal, amelyek arra utalnának, hogy az államilag ellenőrzött részvényesek irányítást vagy legalábbis közös irányítást gyakorolhatnának az OeMAG felett. |
| --- | --- |

(15)

Az OeMAG részvénytársaság tulajdonosai átviteli rendszerek üzemeltetőjeként működő társaságok, bankok és iparvállalatok. Míg a Verbund-APG a részvények 24,4 %-ával rendelkezik, a VKW Netz AG, a TIWAG Netz AG, a CISMO GmbH, az Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), az Investkreditbank AG és a Smart Technologies társaságok mindegyike az OeMAG részvények 12,6 %-át birtokolja. A Verbund APG a Verbund-AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, a továbbiakban: Verbundgesellschaft) 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalata, amelynek 51 %-a az Osztrák Köztársaság birtokában van. A VKW Netz AG tulajdonosa az Illwerke AG, amely viszont 95,5 %-ban Vorarlberg tartomány tulajdonában van. A TIWAG-Netz AG a TIWAG AG tulajdonában van, amely szintén 100 %-ban Tirol tartomány tulajdona, a CISMO GmbH tulajdonosai az Oesterreichische Kontrollbank AG, átviteli rendszer üzemeltetők, valamint áram- és gázszolgáltató vállalatok, az Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) osztrák bankok tulajdonában van, az Investkredit Bank AG fő tulajdonosa a Volksbank, végül a Smart Technologies tulajdonosa a Siemens. Így az OeMAG részvények 49,6 %-a államilag ellenőrzött részvényesek, 50,4 %-a magántulajdonosok kezében van. A Bizottság nem rendelkezik olyan információkkal, amelyek arra utalnának, hogy az államilag ellenőrzött részvényesek irányítást vagy legalábbis közös irányítást gyakorolhatnának az OeMAG felett.

| (16) | A zöld energiáról szóló törvény 22c. cikkének (1) bekezdésében foglalt mechanizmus szerint a nagy villamosenergia-fogyasztók kérvényezhetik a villamosenergia-elosztóknál, hogy ne zöld energiával lássák el őket. Ennek előfeltétele, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók igazolni tudják, hogy






  a) | visszatérítési igénnyel élhetnek az energiaadó-visszatérítéséről szóló törvény értelmében, és |
| --- | --- | --- |

(16)

A zöld energiáról szóló törvény 22c. cikkének (1) bekezdésében foglalt mechanizmus szerint a nagy villamosenergia-fogyasztók kérvényezhetik a villamosenergia-elosztóknál, hogy ne zöld energiával lássák el őket. Ennek előfeltétele, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók igazolni tudják, hogy

a)

visszatérítési igénnyel élhetnek az energiaadó-visszatérítéséről szóló törvény értelmében, és

| b) | a zöld energia felhasználás nettó termelési érték legalább 0,5 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

b)

a zöld energia felhasználás nettó termelési érték legalább 0,5 %-át teszi ki.

A mentességet kérvényezés alapján az osztrák energiaszabályozási hatóság, az Energie-Control GmbH nyújtja.

| (17) | Amennyiben egy vállalat mentességet élvez, a villamosenergia-elosztók számára törvényileg tilos ezektől a nagy villamosenergia-fogyasztóktól a zöld energia többletköltségeit beszedni. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben egy vállalat mentességet élvez, a villamosenergia-elosztók számára törvényileg tilos ezektől a nagy villamosenergia-fogyasztóktól a zöld energia többletköltségeit beszedni.

| (18) | A zöld energiáról szóló törvény 22c. cikkének (5) bekezdése erre vonatkozóan kimondja, hogy „a villamosenergia-elosztó és a (nagy villamosenergia-) fogyasztó közötti szerződésnek kötelezően rendelkeznie kell arról, hogy ... az elosztó nem szolgáltat zöld energiát e fogyasztónak, és ... nem hárítja át a zöld energia okozta többletköltségeket. Az ezzel ellentétes rendelkezés érvénytelen.” (6). |
| --- | --- |

(18)

A zöld energiáról szóló törvény 22c. cikkének (5) bekezdése erre vonatkozóan kimondja, hogy „a villamosenergia-elosztó és a (nagy villamosenergia-) fogyasztó közötti szerződésnek kötelezően rendelkeznie kell arról, hogy ... az elosztó nem szolgáltat zöld energiát e fogyasztónak, és ... nem hárítja át a zöld energia okozta többletköltségeket. Az ezzel ellentétes rendelkezés érvénytelen.” (6).

| (19) | Amennyiben egy nagy villamosenergia-fogyasztó átvételi kötelezettsége alóli mentességét jóváhagyják, úgy e fogyasztó a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikk (2) bekezdés értelmében köteles az előző naptári év nettó termelési értékének 0,5 %-át ellentételezésként az OeMAG számára megfizetni. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben egy nagy villamosenergia-fogyasztó átvételi kötelezettsége alóli mentességét jóváhagyják, úgy e fogyasztó a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikk (2) bekezdés értelmében köteles az előző naptári év nettó termelési értékének 0,5 %-át ellentételezésként az OeMAG számára megfizetni.

2.2.   Az eljárás megindításáról szóló határozat tartalmának összefoglalása

| (20) | A bejelentésben Ausztria előadta, hogy a mentességi mechanizmust a villamosenergia-termelők általános támogatásának szabályozásától függetlenül kell vizsgálni, mivel az csak a nagy villamosenergia-fogyasztók és a villamosenergia-elosztók közötti „magánjogi szerződéses viszonyt” érinti. Ausztria azzal érvelt, hogy a mentesség nem minősül állami támogatásnak, de ha mégiscsak annak tekinthető lenne, ez a támogatás akkor is összeegyeztethető a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára. |
| --- | --- |

(20)

A bejelentésben Ausztria előadta, hogy a mentességi mechanizmust a villamosenergia-termelők általános támogatásának szabályozásától függetlenül kell vizsgálni, mivel az csak a nagy villamosenergia-fogyasztók és a villamosenergia-elosztók közötti „magánjogi szerződéses viszonyt” érinti. Ausztria azzal érvelt, hogy a mentesség nem minősül állami támogatásnak, de ha mégiscsak annak tekinthető lenne, ez a támogatás akkor is összeegyeztethető a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára.

| (21) | A Bizottság azonban már az eljárás megindításáról szóló határozatában is arra az eredményre jutott, hogy – egy támogatás fennállásának kérdését illetően – a finanszírozási mechanizmus alóli „mentességet” nem lehet magától a finanszírozási mechanizmustól függetlenül értékelni. A Bizottság úgy vélte, hogy egy „kivétel” (mentesség) fogalmilag elválaszthatatlanul kötődik a „szabályhoz”, ezért a mentességi mechanizmus az általános szabályozás szerves része, és ennek megfelelően azt az állami támogatási jog tekintetében jóvá kell hagyni. A törvényi szabályozás értelmében azok a villamosenergia-elosztók, amelyek ügyfélkörének nagy részét teszik ki a mentességi határozattal rendelkező vállalatok, az átvételi ár fizetése alól is mentességet kérhetnek, amiből pedig az következik, hogy a szabályozás közvetlen veszteségeket is okozhat az OeMAG-nak. Mindez megerősíti azt a következtetést, hogy állami támogatásról van szó (7). |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság azonban már az eljárás megindításáról szóló határozatában is arra az eredményre jutott, hogy – egy támogatás fennállásának kérdését illetően – a finanszírozási mechanizmus alóli „mentességet” nem lehet magától a finanszírozási mechanizmustól függetlenül értékelni. A Bizottság úgy vélte, hogy egy „kivétel” (mentesség) fogalmilag elválaszthatatlanul kötődik a „szabályhoz”, ezért a mentességi mechanizmus az általános szabályozás szerves része, és ennek megfelelően azt az állami támogatási jog tekintetében jóvá kell hagyni. A törvényi szabályozás értelmében azok a villamosenergia-elosztók, amelyek ügyfélkörének nagy részét teszik ki a mentességi határozattal rendelkező vállalatok, az átvételi ár fizetése alól is mentességet kérhetnek, amiből pedig az következik, hogy a szabályozás közvetlen veszteségeket is okozhat az OeMAG-nak. Mindez megerősíti azt a következtetést, hogy állami támogatásról van szó (7).

| (22) | A Bizottság kételyét fejezte ki a mentességi mechanizmusnak a támogatási előírásokkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Ezért határozott úgy a Bizottság, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a mentességi mechanizmusra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság kételyét fejezte ki a mentességi mechanizmusnak a támogatási előírásokkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Ezért határozott úgy a Bizottság, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít a mentességi mechanizmusra vonatkozóan.

| (23) | Mivel a Bizottság végleges határozatát még nem hozta meg, Ausztria az ideiglenes közösségi keretszabályozáson belüli támogatási lehetőség alapján a mentesítési mechanizmus (8) kedvezményeire a 2008. január 1-től2010. december 31-ig terjedő időszakban közel 500 000 EUR összegű támogatást nyújtott (9). A Bizottság a szabályozást mint „A közös piaccal összeegyeztethető, az ideiglenes közösségi keretszabály szerinti korlátozott támogatást („Österreichregelung Kleinbeihilfen – Ausztria-szabályozás – kis támogatások”)” (N 47a/09) jóváhagyta (10). A szabályozás olyan vállalatokra alkalmazható, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, és minden gazdasági ágazatra érvényes, kivéve a halászatot és mezőgazdasági termékek elsődleges termelését. Az intézkedéssel több mint 2 000 vállalat kapott kedvezményeket. |
| --- | --- |

(23)

Mivel a Bizottság végleges határozatát még nem hozta meg, Ausztria az ideiglenes közösségi keretszabályozáson belüli támogatási lehetőség alapján a mentesítési mechanizmus (8) kedvezményeire a 2008. január 1-től2010. december 31-ig terjedő időszakban közel 500 000 EUR összegű támogatást nyújtott (9). A Bizottság a szabályozást mint „A közös piaccal összeegyeztethető, az ideiglenes közösségi keretszabály szerinti korlátozott támogatást („Österreichregelung Kleinbeihilfen – Ausztria-szabályozás – kis támogatások”)” (N 47a/09) jóváhagyta (10). A szabályozás olyan vállalatokra alkalmazható, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, és minden gazdasági ágazatra érvényes, kivéve a halászatot és mezőgazdasági termékek elsődleges termelését. Az intézkedéssel több mint 2 000 vállalat kapott kedvezményeket.

3.   AUSZTRIA ÉSZREVÉTELEI

| (24) | Mint ahogyan az előzetes bejelentési és a bejelentési eljárásban is, Ausztria továbbra is azt az álláspontot képviselte, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező intézkedés nem képez állami támogatást, mivel nem érint állami forrásokat és nem szelektív. |
| --- | --- |

(24)

Mint ahogyan az előzetes bejelentési és a bejelentési eljárásban is, Ausztria továbbra is azt az álláspontot képviselte, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező intézkedés nem képez állami támogatást, mivel nem érint állami forrásokat és nem szelektív.

| (25) | Ausztria szerint a mentességi mechanizmus még akkor is, ha állami támogatásnak minősülne, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára, az EK-Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (11) 25. cikke (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (12) (a továbbiakban: energiaadóról szóló irányelv) 17. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható. |
| --- | --- |

(25)

Ausztria szerint a mentességi mechanizmus még akkor is, ha állami támogatásnak minősülne, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára, az EK-Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (11) 25. cikke (a továbbiakban: általános csoportmentességi rendelet) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (12) (a továbbiakban: energiaadóról szóló irányelv) 17. cikke alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható.

3.1.   Állami források és az államnak való betudhatóság

| (26) | Az állami források tekintetében Ausztria úgy látja, hogy a zöld energiáról szóló törvény hasonló a német megújuló energiaforrásokról szóló törvényhez (EEG), amely Ausztria meglátása szerint nem terheli az állami forrásokat. Ausztria erre vonatkozóan a bíróság PreussenElektra ügyben hozott ítéletére (13) utal. |
| --- | --- |

(26)

Az állami források tekintetében Ausztria úgy látja, hogy a zöld energiáról szóló törvény hasonló a német megújuló energiaforrásokról szóló törvényhez (EEG), amely Ausztria meglátása szerint nem terheli az állami forrásokat. Ausztria erre vonatkozóan a bíróság PreussenElektra ügyben hozott ítéletére (13) utal.

| (27) | Ausztria szerint a zöld energiáról szóló törvény és a megújuló energiaforrásokról szóló német törvény keretein belül megvalósuló mentességi mechanizmusok a következő közös vonásokat mutatják:






  a) | Mindkét rendszerben azok a villamosenergia-elosztók viselik a garantált átvételi árból származó többletköltségeket, akiknek bizonyos részarányban megújuló energiaforrásokból származó energiát fix áron kell megvásárolniuk. |
| --- | --- | --- |

(27)

Ausztria szerint a zöld energiáról szóló törvény és a megújuló energiaforrásokról szóló német törvény keretein belül megvalósuló mentességi mechanizmusok a következő közös vonásokat mutatják:

a)

Mindkét rendszerben azok a villamosenergia-elosztók viselik a garantált átvételi árból származó többletköltségeket, akiknek bizonyos részarányban megújuló energiaforrásokból származó energiát fix áron kell megvásárolniuk.

| b) | A villamosenergia-elosztók egyik rendszerben sem kötelesek a zöld energia átvételi kötelezettség alól mentességet élvező ügyfelek számára zöld energiát vásárolni. |
| --- | --- |

b)

A villamosenergia-elosztók egyik rendszerben sem kötelesek a zöld energia átvételi kötelezettség alól mentességet élvező ügyfelek számára zöld energiát vásárolni.

| c) | Mindkét rendszerben fennáll az a kötelezettség, hogy a villamosenergia-termelőktől zöld energiát vásároljanak nem közfeladatot ellátó piaci résztvevők részére; ezek a piaci résztvevők a törvény szerint jogosultak arra, hogy a többletköltségeket áthárítsák a villamosenergia-elosztókra, miközben a mindenkori átvételi kötelezettségeket és árakat a törvény határozza meg. |
| --- | --- |

c)

Mindkét rendszerben fennáll az a kötelezettség, hogy a villamosenergia-termelőktől zöld energiát vásároljanak nem közfeladatot ellátó piaci résztvevők részére; ezek a piaci résztvevők a törvény szerint jogosultak arra, hogy a többletköltségeket áthárítsák a villamosenergia-elosztókra, miközben a mindenkori átvételi kötelezettségeket és árakat a törvény határozza meg.

| d) | Mindkét rendszerben szabályozó hatóság vizsgálja, hogy nem áll-e fenn a villamosenergia-termelőktől való zöld áram vásárlásra kötelezett vállalatok túlkompenzációja. |
| --- | --- |

d)

Mindkét rendszerben szabályozó hatóság vizsgálja, hogy nem áll-e fenn a villamosenergia-termelőktől való zöld áram vásárlásra kötelezett vállalatok túlkompenzációja.

| (28) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatának (42)–(48) preambulumbekezdésében kifejtette, miért és milyen tekintetben hasonlítható az értékelt intézkedés ahhoz az intézkedéshez, amelyről a Bíróság az Essent ügyben ítélkezett (14). Ausztria ezt az eredményt a következő indoklással megfellebbezte:






  a) | Az OeMAG nem egy, az állam által díjak kiszabására meghatározott intézmény. Ebben az összefüggésben, Ausztria ismételten Németországra utal, ahol véleménye szerint a hálózat-üzemeltetők pontosan ugyanazt a szerepet töltik be, mint az OeMAG Ausztriában. |
| --- | --- | --- |

(28)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatának (42)–(48) preambulumbekezdésében kifejtette, miért és milyen tekintetben hasonlítható az értékelt intézkedés ahhoz az intézkedéshez, amelyről a Bíróság az Essent ügyben ítélkezett (14). Ausztria ezt az eredményt a következő indoklással megfellebbezte:

a)

Az OeMAG nem egy, az állam által díjak kiszabására meghatározott intézmény. Ebben az összefüggésben, Ausztria ismételten Németországra utal, ahol véleménye szerint a hálózat-üzemeltetők pontosan ugyanazt a szerepet töltik be, mint az OeMAG Ausztriában.

| b) | Az OeMAG egy magáncég, nem pedig állami szervezet, mint az Air France
   (15) és Salvat Pere
   (16) ügyekben hozott ítéletek alapjául szolgáló szervezetek. Ebben az összefüggésben Ausztria hangsúlyozza, hogy az állam sem a menedzsment tagjainak vagy a felügyelő bizottság tagjainak kinevezésére nem jogosult, sem vétójoggal nem rendelkezik az OeMAG döntéseit illetően, valamint felügyeleti jogosultsággal sem bír. Az állam nem is jogosult arra, hogy átvegye az OeMAG feladatait. |
| --- | --- |

b)

Az OeMAG egy magáncég, nem pedig állami szervezet, mint az Air France
   (15) és Salvat Pere
   (16) ügyekben hozott ítéletek alapjául szolgáló szervezetek. Ebben az összefüggésben Ausztria hangsúlyozza, hogy az állam sem a menedzsment tagjainak vagy a felügyelő bizottság tagjainak kinevezésére nem jogosult, sem vétójoggal nem rendelkezik az OeMAG döntéseit illetően, valamint felügyeleti jogosultsággal sem bír. Az állam nem is jogosult arra, hogy átvegye az OeMAG feladatait.

| c) | Az OeMAG-ot érintő jogvitákban a rendes bíróságok illetékesek. |
| --- | --- |

c)

Az OeMAG-ot érintő jogvitákban a rendes bíróságok illetékesek.

| d) | Az egyetlen állami ellenőrzés, amely alatt az OeMAG áll, az osztrák Számvevőszék által végzett utólagos ellenőrzés. |
| --- | --- |

d)

Az egyetlen állami ellenőrzés, amely alatt az OeMAG áll, az osztrák Számvevőszék által végzett utólagos ellenőrzés.

| e) | Az állami költségvetés nem viseli az OeMAG esetleges veszteségeit, a hatóságok szerepe arra korlátozódik, hogy a zöld energia vételi és eladási árát meghatározzák. Ezért az OeMAG nem terheli az állami költségvetést, ahogy azt a Sloman Neptun
   (17) és a Pearle
   (18) ügyekben is érvényesítették. |
| --- | --- |

e)

Az állami költségvetés nem viseli az OeMAG esetleges veszteségeit, a hatóságok szerepe arra korlátozódik, hogy a zöld energia vételi és eladási árát meghatározzák. Ezért az OeMAG nem terheli az állami költségvetést, ahogy azt a Sloman Neptun
   (17) és a Pearle
   (18) ügyekben is érvényesítették.

| f) | Az Energia-Control GmbH nem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerinti mentesség megadását illetően. |
| --- | --- |

f)

Az Energia-Control GmbH nem rendelkezik mérlegelési jogkörrel a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerinti mentesség megadását illetően.

| g) | A mentességi mechanizmus nem érinti a villamosenergia-elosztók által az OeMAG részére kifizetett teljes összeget. Lényegében csak a teljes összegnek a villamosenergia-fogyasztók különböző kategóriái közötti megoszlása változik. |
| --- | --- |

g)

A mentességi mechanizmus nem érinti a villamosenergia-elosztók által az OeMAG részére kifizetett teljes összeget. Lényegében csak a teljes összegnek a villamosenergia-fogyasztók különböző kategóriái közötti megoszlása változik.

3.2.   Szelektivitás

| (29) | Ausztria azt állítja, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak nyújtott mentesség nem minősül állami támogatásnak, mivel az nem szelektív. |
| --- | --- |

(29)

Ausztria azt állítja, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak nyújtott mentesség nem minősül állami támogatásnak, mivel az nem szelektív.

| (30) | Ausztria emlékeztet arra, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók csak részben mentesülnek a zöldenergia-termelők támogatásának finanszírozása alól. A nagy villamosenergia-fogyasztók kötelesek lennének nettó termelési értékük 0,5 %-át ellentételezésként közvetlenül az OeMAG-nak befizetni, és ezzel továbbra is hozzájárulnának a zöld energia termelés pénzügyi támogatásához. |
| --- | --- |

(30)

Ausztria emlékeztet arra, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók csak részben mentesülnek a zöldenergia-termelők támogatásának finanszírozása alól. A nagy villamosenergia-fogyasztók kötelesek lennének nettó termelési értékük 0,5 %-át ellentételezésként közvetlenül az OeMAG-nak befizetni, és ezzel továbbra is hozzájárulnának a zöld energia termelés pénzügyi támogatásához.

| (31) | Ausztria az Adria-Wien Pipeline
   (19) ügyre hivatkozva úgy érvel, hogy ez az intézkedés sem de jure nem csak bizonyos gazdasági ágazatokra korlátozott, sem pedig de facto nem szelektív. Még ha prima facie szelektivitásnak is tűnne, a rendszer logikája ezt minden esetben indokolja. |
| --- | --- |

(31)

Ausztria az Adria-Wien Pipeline
   (19) ügyre hivatkozva úgy érvel, hogy ez az intézkedés sem de jure nem csak bizonyos gazdasági ágazatokra korlátozott, sem pedig de facto nem szelektív. Még ha prima facie szelektivitásnak is tűnne, a rendszer logikája ezt minden esetben indokolja.

| (32) | De jure szelektivitás: A zöld energiáról szóló törvény szerint nem csak bizonyos gazdasági ágazatok vagy bizonyos méretű vállalatok támogathatók és más szelektív kritérium sincs előírva. Ausztria okfejtése mellett azzal érvel, hogy az ítélkezési gyakorlatban nincs utalás arra, hogy kizárólag egy meghatározott nettó termelési érték megállapításával teljesülne az állami támogatás fennállásának megállapításához szükséges jellemző, a szelektivitás. Ausztria felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy az intézkedés nem tartalmaz bizonyos gazdasági ágazatokra vonatkozó korlátozásokat a vállalat mérete tekintetében vagy egyéb szelektív kritériumokat, és hangsúlyozza, hogy az intézkedések a korlátozott idejű szabályozás alapján 19 különböző gazdasági ágazatot és körülbelül 2 300 vállalkozást érint. Ezért az intézkedés de jure nem szelektív. |
| --- | --- |

(32)

De jure szelektivitás: A zöld energiáról szóló törvény szerint nem csak bizonyos gazdasági ágazatok vagy bizonyos méretű vállalatok támogathatók és más szelektív kritérium sincs előírva. Ausztria okfejtése mellett azzal érvel, hogy az ítélkezési gyakorlatban nincs utalás arra, hogy kizárólag egy meghatározott nettó termelési érték megállapításával teljesülne az állami támogatás fennállásának megállapításához szükséges jellemző, a szelektivitás. Ausztria felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy az intézkedés nem tartalmaz bizonyos gazdasági ágazatokra vonatkozó korlátozásokat a vállalat mérete tekintetében vagy egyéb szelektív kritériumokat, és hangsúlyozza, hogy az intézkedések a korlátozott idejű szabályozás alapján 19 különböző gazdasági ágazatot és körülbelül 2 300 vállalkozást érint. Ezért az intézkedés de jure nem szelektív.

| (33) | De facto szelektivitás: Ausztria véleménye szerint a mentességi mechanizmust igénybe vevő gazdasági ágazatok és vállalatok nagy száma és az a tény, hogy az intézkedés nem tartalmaz konkrét gazdasági ágazatokra és a vállalat méretére vonatkozó korlátozásokat vagy más szelektív kritériumokat, igazolja, hogy az intézkedés de facto általános intézkedés. Ezt az álláspontot támasztja alá az Adria-Wien Pipeline ügy is. Ausztria arra hivatkozik, hogy a Bíróság ebben az ügyben egy olyan energiaadó részleges visszatérítését vizsgálta, amelyet azoknak a vállalatoknak nyújtottak, amelyek energiaadója meghaladta a nettó termelési érték 0,35 %-át. A Bíróság kifejtette: „(...) az olyan nemzeti intézkedések, amelyek a földgázra és a villamos energiára kivetett energiaadó részleges visszatérítéséről rendelkeznek, az EK-Szerződés 92. cikke értelmében nem minősülnek állami támogatásnak (...) [jelenleg EUMSZ 107. cikk], amennyiben minden hazai vállalatra vonatkoznak, függetlenül tevékenységük tárgyától. (20)”. |
| --- | --- |

(33)

De facto szelektivitás: Ausztria véleménye szerint a mentességi mechanizmust igénybe vevő gazdasági ágazatok és vállalatok nagy száma és az a tény, hogy az intézkedés nem tartalmaz konkrét gazdasági ágazatokra és a vállalat méretére vonatkozó korlátozásokat vagy más szelektív kritériumokat, igazolja, hogy az intézkedés de facto általános intézkedés. Ezt az álláspontot támasztja alá az Adria-Wien Pipeline ügy is. Ausztria arra hivatkozik, hogy a Bíróság ebben az ügyben egy olyan energiaadó részleges visszatérítését vizsgálta, amelyet azoknak a vállalatoknak nyújtottak, amelyek energiaadója meghaladta a nettó termelési érték 0,35 %-át. A Bíróság kifejtette: „(...) az olyan nemzeti intézkedések, amelyek a földgázra és a villamos energiára kivetett energiaadó részleges visszatérítéséről rendelkeznek, az EK-Szerződés 92. cikke értelmében nem minősülnek állami támogatásnak (...) [jelenleg EUMSZ 107. cikk], amennyiben minden hazai vállalatra vonatkoznak, függetlenül tevékenységük tárgyától. (20)”.

| (34) | A rendszer logikájával való indoklás: A refinanszírozási és a mentességi mechanizmus szerkezetére vonatkozóan Ausztria megállapítja, hogy a finanszírozási oldal differenciálását más adók és járulékék által finanszírozott rendszerekhez hasonlóan alakították ki. Mivel egy ilyen differenciálás figyelembe veszi a vállalkozások teherbíró képességét, megfelel a rendszer logikájának és ezért nem minősül állami támogatásnak. Ausztria véleménye szerint a Bizottság ezt az álláspontot képviselte két korábbi támogatásról szóló határozatában (21) is. |
| --- | --- |

(34)

A rendszer logikájával való indoklás: A refinanszírozási és a mentességi mechanizmus szerkezetére vonatkozóan Ausztria megállapítja, hogy a finanszírozási oldal differenciálását más adók és járulékék által finanszírozott rendszerekhez hasonlóan alakították ki. Mivel egy ilyen differenciálás figyelembe veszi a vállalkozások teherbíró képességét, megfelel a rendszer logikájának és ezért nem minősül állami támogatásnak. Ausztria véleménye szerint a Bizottság ezt az álláspontot képviselte két korábbi támogatásról szóló határozatában (21) is.

| (35) | Ausztria felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy a mentességi mechanizmus nem befolyásolná negatívan a zöld energiáról szóló törvény által teremtett környezetvédelmi előnyöket, mivel a zöld villamosenergia-termelés támogatásának mértéke nem csökken. A zöld áram hosszú távú finanszírozási mechanizmusa csak bizonyos vállalatok környezeti költségeinek csökkentésével teremthető meg, ez pedig szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a megújuló energiahordozók támogatását. |
| --- | --- |

(35)

Ausztria felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy a mentességi mechanizmus nem befolyásolná negatívan a zöld energiáról szóló törvény által teremtett környezetvédelmi előnyöket, mivel a zöld villamosenergia-termelés támogatásának mértéke nem csökken. A zöld áram hosszú távú finanszírozási mechanizmusa csak bizonyos vállalatok környezeti költségeinek csökkentésével teremthető meg, ez pedig szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a megújuló energiahordozók támogatását.

3.3.   Összeegyeztethetőség

| (36) | Az összeegyeztethetőség tekintetében Ausztria előadja, hogy a mentességi mechanizmus és a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete között analógia vonható. |
| --- | --- |

(36)

Az összeegyeztethetőség tekintetében Ausztria előadja, hogy a mentességi mechanizmus és a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete között analógia vonható.

| (37) | A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete (151–159. pont) környezetiadó-csökkentés vagy -mentesség formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozó előírásokat tartalmaz. Az iránymutatás a vizsgálat két formáját írja elő: A közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adók esetében adócsökkentés vagy adómentesség formájában nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendők, ha a támogatás kedvezményezettjei legalább az energiaadózásról szóló irányelvben meghatározott minimális összegű adót megfizetik (22). Amennyiben az intézkedés a közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adók esetében e minimális adóösszegeket meghaladó adócsökkentéseket vagy adómentességeket irányoz elő, vagy a közösségi jogrend által nem szabályozott környezetvédelmi adók esetében irányoz elő csökkentéseket és mentességeket, a tagállamok kötelesek részletes adatokat szolgáltatni a mindenkori intézkedés szükségességének és arányosságának igazolására. |
| --- | --- |

(37)

A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete (151–159. pont) környezetiadó-csökkentés vagy -mentesség formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozó előírásokat tartalmaz. Az iránymutatás a vizsgálat két formáját írja elő: A közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adók esetében adócsökkentés vagy adómentesség formájában nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendők, ha a támogatás kedvezményezettjei legalább az energiaadózásról szóló irányelvben meghatározott minimális összegű adót megfizetik (22). Amennyiben az intézkedés a közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adók esetében e minimális adóösszegeket meghaladó adócsökkentéseket vagy adómentességeket irányoz elő, vagy a közösségi jogrend által nem szabályozott környezetvédelmi adók esetében irányoz elő csökkentéseket és mentességeket, a tagállamok kötelesek részletes adatokat szolgáltatni a mindenkori intézkedés szükségességének és arányosságának igazolására.

| (38) | Ezzel összefüggésben Ausztria azt javasolja, hogy környezeti adó csökkentése és az adó alóli felmentés formájában nyújtott intézkedésekre vonatkozóan a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetében foglaltakat analóg módon alkalmazzák. Ausztria érvelése szerint az intézkedés különösen a közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adókkal kapcsolatos rendelkezésekkel analóg módon értékelhető. Ezen a jogalapon a mentességi mechanizmust a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani, amennyiben az érintett vállalatok továbbra is az energiaadóról szóló iránymutatásban megállapított minimális összegű, azaz 0,5 EUR/MWh adót fizetnek, ami megfelel a jelenlegi helyzetnek. Ebből következik, hogy a zöld energia finanszírozására teljesítendő összeg alóli részleges mentesség formájában nyújtott átvételi árrendszer alól való kiegészítő felmentés a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a zöld energia termelés támogatásának finanszírozására fennmaradó hozzájárulás továbbra is kiegészíti az áram után minimálisan fizetendő adót. |
| --- | --- |

(38)

Ezzel összefüggésben Ausztria azt javasolja, hogy környezeti adó csökkentése és az adó alóli felmentés formájában nyújtott intézkedésekre vonatkozóan a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetében foglaltakat analóg módon alkalmazzák. Ausztria érvelése szerint az intézkedés különösen a közösségi jogrend által szabályozott környezetvédelmi adókkal kapcsolatos rendelkezésekkel analóg módon értékelhető. Ezen a jogalapon a mentességi mechanizmust a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani, amennyiben az érintett vállalatok továbbra is az energiaadóról szóló iránymutatásban megállapított minimális összegű, azaz 0,5 EUR/MWh adót fizetnek, ami megfelel a jelenlegi helyzetnek. Ebből következik, hogy a zöld energia finanszírozására teljesítendő összeg alóli részleges mentesség formájában nyújtott átvételi árrendszer alól való kiegészítő felmentés a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a zöld energia termelés támogatásának finanszírozására fennmaradó hozzájárulás továbbra is kiegészíti az áram után minimálisan fizetendő adót.

| (39) | Ausztria véleménye szerint a mentességi mechanizmus legalábbis közvetett formában hozzájárul a környezetvédelem színvonalának emeléséhez. Ebben az összefüggésben a mentességi mechanizmus azért szükséges, hogy lehetővé tegye a villamosenergia-fogyasztók által a zöld energiáért fizetett összeg általános emelését. |
| --- | --- |

(39)

Ausztria véleménye szerint a mentességi mechanizmus legalábbis közvetett formában hozzájárul a környezetvédelem színvonalának emeléséhez. Ebben az összefüggésben a mentességi mechanizmus azért szükséges, hogy lehetővé tegye a villamosenergia-fogyasztók által a zöld energiáért fizetett összeg általános emelését.

| (40) | Ausztria ezt az érvelést a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja és az általános csoportmentességi rendelet (23) 25. cikke szövegének összevetésével támasztja alá. Az általános csoportmentességi rendelet szövegének megfogalmazását több nyelvi változatban összehasonlítva Ausztria arra a következtetésre jutott, hogy az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke általánosabban fogalmaz mint a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja. Míg a környezetvédelmi adó csökkentése a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. pontja szerint teljes mértékben közösségi jog által szabályozott energia-adókat feltételez, az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkéből az következik, hogy a környezetvédelmi adókedvezmény – mint a villamos energiával kapcsolatos járulék az energiaadózásról szóló irányelv szerint történő csökkentése – már akkor is engedélyezett, ha az energiaadózásról szóló irányelv (2003/96/EK irányelv) előírásait teljesíti. Ebből következik, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók számára létrehozott mentességi mechanizmus tartalmazza az energiaadóról szóló irányelvben meghatározott, adókedvezményekre vonatkozó előírásokat. Ezért az energiaadóról szóló irányelv logikája, értékelései és szabályozási elemei, valamint az energiaadóról szóló irányelvre hivatkozó előírások, mint például az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke, alkalmazhatók a javasolt mentességi mechanizmusra is. Így mind a mentességi mechanizmus mind az energiafogyasztás megadóztatását szolgáló osztrák rendszer eleget tett az energiaadó irányelvben foglalt feltételeknek és ebből következően az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke szerint jogilag helytállók, ill. az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkének analógiájára a belső piaccal összeegyeztethetők (24). |
| --- | --- |

(40)

Ausztria ezt az érvelést a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja és az általános csoportmentességi rendelet (23) 25. cikke szövegének összevetésével támasztja alá. Az általános csoportmentességi rendelet szövegének megfogalmazását több nyelvi változatban összehasonlítva Ausztria arra a következtetésre jutott, hogy az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke általánosabban fogalmaz mint a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja. Míg a környezetvédelmi adó csökkentése a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. pontja szerint teljes mértékben közösségi jog által szabályozott energia-adókat feltételez, az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkéből az következik, hogy a környezetvédelmi adókedvezmény – mint a villamos energiával kapcsolatos járulék az energiaadózásról szóló irányelv szerint történő csökkentése – már akkor is engedélyezett, ha az energiaadózásról szóló irányelv (2003/96/EK irányelv) előírásait teljesíti. Ebből következik, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók számára létrehozott mentességi mechanizmus tartalmazza az energiaadóról szóló irányelvben meghatározott, adókedvezményekre vonatkozó előírásokat. Ezért az energiaadóról szóló irányelv logikája, értékelései és szabályozási elemei, valamint az energiaadóról szóló irányelvre hivatkozó előírások, mint például az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke, alkalmazhatók a javasolt mentességi mechanizmusra is. Így mind a mentességi mechanizmus mind az energiafogyasztás megadóztatását szolgáló osztrák rendszer eleget tett az energiaadó irányelvben foglalt feltételeknek és ebből következően az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke szerint jogilag helytállók, ill. az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkének analógiájára a belső piaccal összeegyeztethetők (24).

| (41) | Ebben az összefüggésben Ausztria emlékeztet arra, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének előkészítése kritikus reakciókat váltott ki a tagállamokból. Továbbá Ausztria hivatkozik a 2006. december 7- i„Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive” irányelvre (25). Ebben a dokumentumban egyértelműen kinyilvánították, hogy a tagállamoknak szükségük van bizonyos rugalmasságra ahhoz, hogy ésszerű megkülönböztetéseket tehessenek. A környezetvédelmi adók és illetékek természetéhez és logikájához a mentességek és a differenciált adótételek is hozzátartoztak. Ezzel a tagállamok a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás és az általános csoportmentességi rendelet szélesebb körű értelmezése mellett szólaltak fel. |
| --- | --- |

(41)

Ebben az összefüggésben Ausztria emlékeztet arra, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének előkészítése kritikus reakciókat váltott ki a tagállamokból. Továbbá Ausztria hivatkozik a 2006. december 7- i„Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive” irányelvre (25). Ebben a dokumentumban egyértelműen kinyilvánították, hogy a tagállamoknak szükségük van bizonyos rugalmasságra ahhoz, hogy ésszerű megkülönböztetéseket tehessenek. A környezetvédelmi adók és illetékek természetéhez és logikájához a mentességek és a differenciált adótételek is hozzátartoztak. Ezzel a tagállamok a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás és az általános csoportmentességi rendelet szélesebb körű értelmezése mellett szólaltak fel.

| (42) | Végül, Ausztria részletesen kifejti, hogy más tagállamokban is hasonló rendszerek vannak érvényben, és hangsúlyozza, hogy a zöld energiáról szóló törvény messzemenőkig összevethető a német megújuló energiáról szóló törvény (EEG) rendelkezéseivel. Mivel az osztrák nagy villamosenergia-fogyasztók versenyben állnak más tagállamok (pl. Németország) vagy más harmadik országok vállalataival, a mentességi mechanizmus alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a nemzetközi versenyhátrányokat megszüntessék. |
| --- | --- |

(42)

Végül, Ausztria részletesen kifejti, hogy más tagállamokban is hasonló rendszerek vannak érvényben, és hangsúlyozza, hogy a zöld energiáról szóló törvény messzemenőkig összevethető a német megújuló energiáról szóló törvény (EEG) rendelkezéseivel. Mivel az osztrák nagy villamosenergia-fogyasztók versenyben állnak más tagállamok (pl. Németország) vagy más harmadik országok vállalataival, a mentességi mechanizmus alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a nemzetközi versenyhátrányokat megszüntessék.

4.   HARMADIK FÉL ÉSZREVÉTELEI

| (43) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara benyújtotta észrevételeit. A 3,2 millió tagot számláló osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara úgy véli, hogy a zöld energiáról szóló törvény finanszírozási rendszere állami támogatást tartalmaz. Továbbá nem osztja Ausztria véleményét abban, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező mentességi mechanizmus összeegyeztethető az állami támogatásra vonatkozó előírásokkal. Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara hangsúlyozza, hogy ez a mechanizmus a kis-és középvállalkozások (KKV) és a háztartások számára további terheket okoz, hiszen őket kötelezik arra, hogy viseljék a zöld energiával kapcsolatos többletköltségeket, anélkül, hogy ők maguk lennének a fő fogyasztók. Ez a helyzet a piaci verseny kis-és középvállalkozások számára hátrányos torzulásához vezet. |
| --- | --- |

(43)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara benyújtotta észrevételeit. A 3,2 millió tagot számláló osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara úgy véli, hogy a zöld energiáról szóló törvény finanszírozási rendszere állami támogatást tartalmaz. Továbbá nem osztja Ausztria véleményét abban, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók számára kedvező mentességi mechanizmus összeegyeztethető az állami támogatásra vonatkozó előírásokkal. Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara hangsúlyozza, hogy ez a mechanizmus a kis-és középvállalkozások (KKV) és a háztartások számára további terheket okoz, hiszen őket kötelezik arra, hogy viseljék a zöld energiával kapcsolatos többletköltségeket, anélkül, hogy ők maguk lennének a fő fogyasztók. Ez a helyzet a piaci verseny kis-és középvállalkozások számára hátrányos torzulásához vezet.

| (44) | Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara állásfoglalásában utal a Bizottság 2006. július 4-i határozatára (26), amelyben a Bizottság az átvételi árakat már állami támogatásként értékelte. Mivel az átvételi árakra vonatkozó hatályos jogi keret azóta nem változott, a zöldenergia-törvény 2008. évi változatában előírt támogatási rendszer továbbra is állami támogatásnak minősül. Ezért az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara felteszi a kérdést, hogyan lehet az, hogy Ausztria most egy másik álláspontot képvisel, mint amit a zöld energiáról szóló törvény korábbi változatának bejelentésében kifejezésre juttatott. |
| --- | --- |

(44)

Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara állásfoglalásában utal a Bizottság 2006. július 4-i határozatára (26), amelyben a Bizottság az átvételi árakat már állami támogatásként értékelte. Mivel az átvételi árakra vonatkozó hatályos jogi keret azóta nem változott, a zöldenergia-törvény 2008. évi változatában előírt támogatási rendszer továbbra is állami támogatásnak minősül. Ezért az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara felteszi a kérdést, hogyan lehet az, hogy Ausztria most egy másik álláspontot képvisel, mint amit a zöld energiáról szóló törvény korábbi változatának bejelentésében kifejezésre juttatott.

| (45) | Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara nem osztja Ausztria azon véleményét, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége, ahogyan azt a zöld energiáról szóló törvény tartalmazza, azonos szintű az energiaadók felső határát előíró intézkedéssel. Az energiaadók felső határának kiszabását jóváhagyó korábbi bizottsági határozatra hivatkozva Ausztria most megengedhetetlen módon a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusának jóváhagyását is kérvényezi. Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara azonban úgy véli, hogy ez az analógia megengedhetetlen. |
| --- | --- |

(45)

Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara nem osztja Ausztria azon véleményét, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége, ahogyan azt a zöld energiáról szóló törvény tartalmazza, azonos szintű az energiaadók felső határát előíró intézkedéssel. Az energiaadók felső határának kiszabását jóváhagyó korábbi bizottsági határozatra hivatkozva Ausztria most megengedhetetlen módon a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusának jóváhagyását is kérvényezi. Az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara azonban úgy véli, hogy ez az analógia megengedhetetlen.

| (46) | Ugyanis az energiaadók felső határának megszabása olyan adótámogatás, amellyel legalábbis közvetett módon a környezetvédelmi helyzet javulását eredményezi, míg a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége környezetvédelem-politikai célkitűzés hiányában nem sorolható a környezetvédelmi iránymutatás elvei közé. |
| --- | --- |

(46)

Ugyanis az energiaadók felső határának megszabása olyan adótámogatás, amellyel legalábbis közvetett módon a környezetvédelmi helyzet javulását eredményezi, míg a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége környezetvédelem-politikai célkitűzés hiányában nem sorolható a környezetvédelmi iránymutatás elvei közé.

| (47) | Mivel a zöld energiáról szóló törvény különösen a nagy villamosenergia-fogyasztók ilyen átvételi kötelezettség alól való mentességét szabályozza, ez a rendelkezés nem tekinthető a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének értelmében vett környezeti adó alóli mentességnek vagy engedménynek. |
| --- | --- |

(47)

Mivel a zöld energiáról szóló törvény különösen a nagy villamosenergia-fogyasztók ilyen átvételi kötelezettség alól való mentességét szabályozza, ez a rendelkezés nem tekinthető a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének értelmében vett környezeti adó alóli mentességnek vagy engedménynek.

| (48) | Még ha a 4. fejezetben foglaltak analóg módon alkalmazhatók is lennének, a következő okokból abban az esetben sem lehetne a mentességi mechanizmust az érintett rendelkezésekkel összeegyeztetni: Az intézkedésre nem írtak elő 10 éves időkorlátot. Ezen kívül az érintett gazdasági ágazatok (pl. papíripar, acélipar) termelési költségeik esetleges emelkedését a fogyasztókra háríthatnák, mivel a jelenlegi piaci helyzetben az árak rugalmassága ezt lehetővé teszi. Így a mentességi mechanizmus nem teljesíti a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 158. pontjának c) alpontjában foglalt feltételt. |
| --- | --- |

(48)

Még ha a 4. fejezetben foglaltak analóg módon alkalmazhatók is lennének, a következő okokból abban az esetben sem lehetne a mentességi mechanizmust az érintett rendelkezésekkel összeegyeztetni: Az intézkedésre nem írtak elő 10 éves időkorlátot. Ezen kívül az érintett gazdasági ágazatok (pl. papíripar, acélipar) termelési költségeik esetleges emelkedését a fogyasztókra háríthatnák, mivel a jelenlegi piaci helyzetben az árak rugalmassága ezt lehetővé teszi. Így a mentességi mechanizmus nem teljesíti a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 158. pontjának c) alpontjában foglalt feltételt.

| (49) | Továbbá a mentesség nem is arányos, mivel a nagy villamosenergia-fogyasztókat nem kötelezik a zöld áram átvételére, így késedelmet szenved az alternatív energia piaci árakhoz való közelítése. A zöldenergia-termelés többletköltségeit a kkv-knak és a háztartásoknak kell viselniük, annak ellenére, hogy ők csak kevés energiát fogyasztanak. Így a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 159. pontjának a) alpontjában foglalt feltétele sem teljesül. |
| --- | --- |

(49)

Továbbá a mentesség nem is arányos, mivel a nagy villamosenergia-fogyasztókat nem kötelezik a zöld áram átvételére, így késedelmet szenved az alternatív energia piaci árakhoz való közelítése. A zöldenergia-termelés többletköltségeit a kkv-knak és a háztartásoknak kell viselniük, annak ellenére, hogy ők csak kevés energiát fogyasztanak. Így a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 159. pontjának a) alpontjában foglalt feltétele sem teljesül.

| (50) | Nincs semmiféle, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 159. pontjának c) alpontja értelmében vett megállapodás, amellyel az érintett nagy villamosenergia-fogyasztók a zöld energiáról szóló törvényben meghatározott célok elérésére köteleznék magukat. Végül a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező mentességi mechanizmus nem járul hozzá ahhoz, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztókat energiahatékonyságra vagy környezetkímélőbb energiahasznosításra ösztönözze, éppen ellenkezőleg, ezzel kivonja őket az uniós-szintű környezetvédelempolitikai célok elérésében való bármilyen részvételből. |
| --- | --- |

(50)

Nincs semmiféle, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 159. pontjának c) alpontja értelmében vett megállapodás, amellyel az érintett nagy villamosenergia-fogyasztók a zöld energiáról szóló törvényben meghatározott célok elérésére köteleznék magukat. Végül a nagy villamosenergia-fogyasztóknak kedvező mentességi mechanizmus nem járul hozzá ahhoz, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztókat energiahatékonyságra vagy környezetkímélőbb energiahasznosításra ösztönözze, éppen ellenkezőleg, ezzel kivonja őket az uniós-szintű környezetvédelempolitikai célok elérésében való bármilyen részvételből.

| (51) | Ebből következően a szóban forgó zöld energiáról szóló törvény 22. cikke az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara meglátása szerint sui generis működési támogatás, amely nem esik a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás hatálya alá, mivel semmiféle környezetvédelmi hasznot nem nyújt. Mivel a támogatás időben nem korlátozott és nem is degresszív, valamint idővel mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások kárára a piaci verseny torzulásához vezet, az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara álláspontja szerint azt nem szabad jóváhagyni. |
| --- | --- |

(51)

Ebből következően a szóban forgó zöld energiáról szóló törvény 22. cikke az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara meglátása szerint sui generis működési támogatás, amely nem esik a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás hatálya alá, mivel semmiféle környezetvédelmi hasznot nem nyújt. Mivel a támogatás időben nem korlátozott és nem is degresszív, valamint idővel mindenekelőtt a kis- és középvállalkozások kárára a piaci verseny torzulásához vezet, az osztrák Szövetségi Munkavállalói Kamara álláspontja szerint azt nem szabad jóváhagyni.

5.   AZ INTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSJOGI ÉRTÉKELÉSE

| (52) | A Bizottság megvizsgálta a bejelentett intézkedést az EUMSZ 107. és azt követő cikkei és az EGT-megállapodás 61. és azt követő cikkei alapján (27). |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megvizsgálta a bejelentett intézkedést az EUMSZ 107. és azt követő cikkei és az EGT-megállapodás 61. és azt követő cikkei alapján (27).

| (53) | A Bizottság először is felhívja a figyelmet arra, hogy a bejelentett törvény két különálló intézkedést tartalmaz. A Bizottság 2009. július 22-i határozatának keretein belül mindkét intézkedést támogatásjogi vizsgálatnak vetette alá (28). Egyrészt a zöld energiáról szóló törvény átvételi árak formájában ír elő támogatást a villamosenergia-termelők javára. Másrészt a zöld energiáról szóló törvény tartalmaz egy záradékot, mely szerint a nagy villamosenergia-fogyasztók – bizonyos feltételek mellett - (részben) mentességet kaphatnak az átvételi ár megfizetésének kötelezettsége alól. A Bizottság 2009. július 22-i határozatában jóváhagyta a zöldenergia-termelőknek kedvező átvételi árakat, mint a közös piaccal összeegyeztethető támogatást, de ugyanakkor kétségeinek adott hangot a mentességi mechanizmus támogatási előírásokkal való összeegyeztethetőségét illetően, ezért megindította a zöld energiáról szóló törvény e részének hivatalos vizsgálati eljárását. Ugyan a Bizottság 2009. július 22-i határozatában a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásként jóváhagyta zöldenergia-termelők támogatását, mégsem foglalt véglegesen állást abban a kérdésben, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége állami támogatásnak minősül-e, és ha igen, akkor a mentességi mechanizmus összeegyeztethető-e a támogatásokra vonatkozó előírásokkal. Ezek a kérdések képezték a jelen határozatot megelőző hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát. Ahogyan azt a későbbiekben még kifejtjük, a Bizottság 2009. július 22-i határozata szerint a zöldenergia-termelők számára az OeMAG által szétosztott források állami forrásként való besorolása fontos az állami források meghatározásához abban a mechanizmusban, amely mentesíti a nagy villamosenergia-fogyasztók az e forrásokhoz való hozzájárulástól. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság először is felhívja a figyelmet arra, hogy a bejelentett törvény két különálló intézkedést tartalmaz. A Bizottság 2009. július 22-i határozatának keretein belül mindkét intézkedést támogatásjogi vizsgálatnak vetette alá (28). Egyrészt a zöld energiáról szóló törvény átvételi árak formájában ír elő támogatást a villamosenergia-termelők javára. Másrészt a zöld energiáról szóló törvény tartalmaz egy záradékot, mely szerint a nagy villamosenergia-fogyasztók – bizonyos feltételek mellett - (részben) mentességet kaphatnak az átvételi ár megfizetésének kötelezettsége alól. A Bizottság 2009. július 22-i határozatában jóváhagyta a zöldenergia-termelőknek kedvező átvételi árakat, mint a közös piaccal összeegyeztethető támogatást, de ugyanakkor kétségeinek adott hangot a mentességi mechanizmus támogatási előírásokkal való összeegyeztethetőségét illetően, ezért megindította a zöld energiáról szóló törvény e részének hivatalos vizsgálati eljárását. Ugyan a Bizottság 2009. július 22-i határozatában a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásként jóváhagyta zöldenergia-termelők támogatását, mégsem foglalt véglegesen állást abban a kérdésben, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alóli mentessége állami támogatásnak minősül-e, és ha igen, akkor a mentességi mechanizmus összeegyeztethető-e a támogatásokra vonatkozó előírásokkal. Ezek a kérdések képezték a jelen határozatot megelőző hivatalos vizsgálati eljárás tárgyát. Ahogyan azt a későbbiekben még kifejtjük, a Bizottság 2009. július 22-i határozata szerint a zöldenergia-termelők számára az OeMAG által szétosztott források állami forrásként való besorolása fontos az állami források meghatározásához abban a mechanizmusban, amely mentesíti a nagy villamosenergia-fogyasztók az e forrásokhoz való hozzájárulástól.

5.1.   Állami támogatás fennállása

| (54) | Egy intézkedés állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha 1) a kedvezményezett az intézkedés által előnyt élvez, 2) az intézkedést az állam finanszírozza vagy állami forrásokból finanszírozzák, 3) az intézkedés kedvez egyes vállalatoknak vagy gazdasági ágazatoknak 4) az intézkedés alkalmas arra, hogy torzítja a belső piaci versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(54)

Egy intézkedés állami támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha 1) a kedvezményezett az intézkedés által előnyt élvez, 2) az intézkedést az állam finanszírozza vagy állami forrásokból finanszírozzák, 3) az intézkedés kedvez egyes vállalatoknak vagy gazdasági ágazatoknak 4) az intézkedés alkalmas arra, hogy torzítja a belső piaci versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

5.1.1.   Előny

| (55) | Amennyiben a feltételezett előny a szabályozási adók alóli felmentésből vagy részleges felmentésből származik, kizárólag azt kell tisztázni, hogy az állami intézkedés egy törvényes rendszer keretein belül bizonyos vállalatokat vagy termelési ágazatokat az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében más, a kérdéses intézkedés tárgyát tekintve de jure és de facto hasonló helyzetben lévő vállalatokhoz viszonyítva kedvezményezett helyzetbe hoz-e (29). |
| --- | --- |

(55)

Amennyiben a feltételezett előny a szabályozási adók alóli felmentésből vagy részleges felmentésből származik, kizárólag azt kell tisztázni, hogy az állami intézkedés egy törvényes rendszer keretein belül bizonyos vállalatokat vagy termelési ágazatokat az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében más, a kérdéses intézkedés tárgyát tekintve de jure és de facto hasonló helyzetben lévő vállalatokhoz viszonyítva kedvezményezett helyzetbe hoz-e (29).

| (56) | Jelen esetben a kérdéses intézkedéssel a villamosenergia-fogyasztóktól kívánnak bevételeket beszedni a zöldenergia-termelés finanszírozására. A nagy villamosenergia-fogyasztók de facto és de jure minden más villamosenergia-fogyasztóval egyenrangúak, mert mindannyian villamosenergiát használnak és ezt a villamos energiát olyan villamosenergia-elosztóktól szerzik be, amelyek kötelesek zöld áramot meghatározott mennyiségben és törvényileg vagy rendelet útján meghatározott áron (elszámolóár) vásárolni. Mentességi mechanizmus hiányában a nagy villamosenergia-fogyasztók fizetik ki a villamosenergia-elosztóknak az áramszámlájukban kimutatott zöld áram többletköltségeit. A villamosenergia-elosztók továbbhárítják az abból adódó többletköltségeiket, hogy kötelesek zöld áramot kell vásárolni az elszámolóközponttól. Ugyanakkor más villamosenergia-fogyasztóknak, akik ugyanilyen tényleges és jogi helyzetben vannak, nincs ilyen lehetőségük. Emiatt részesíti előnyben a mentességi mechanizmus a nagy villamosenergia-fogyasztókat az összes többi villamosenergia-fogyasztóval szemben. |
| --- | --- |

(56)

Jelen esetben a kérdéses intézkedéssel a villamosenergia-fogyasztóktól kívánnak bevételeket beszedni a zöldenergia-termelés finanszírozására. A nagy villamosenergia-fogyasztók de facto és de jure minden más villamosenergia-fogyasztóval egyenrangúak, mert mindannyian villamosenergiát használnak és ezt a villamos energiát olyan villamosenergia-elosztóktól szerzik be, amelyek kötelesek zöld áramot meghatározott mennyiségben és törvényileg vagy rendelet útján meghatározott áron (elszámolóár) vásárolni. Mentességi mechanizmus hiányában a nagy villamosenergia-fogyasztók fizetik ki a villamosenergia-elosztóknak az áramszámlájukban kimutatott zöld áram többletköltségeit. A villamosenergia-elosztók továbbhárítják az abból adódó többletköltségeiket, hogy kötelesek zöld áramot kell vásárolni az elszámolóközponttól. Ugyanakkor más villamosenergia-fogyasztóknak, akik ugyanilyen tényleges és jogi helyzetben vannak, nincs ilyen lehetőségük. Emiatt részesíti előnyben a mentességi mechanizmus a nagy villamosenergia-fogyasztókat az összes többi villamosenergia-fogyasztóval szemben.

| (57) | Az E-Control GmbH által nyújtott mentesség okán a nagy villamosenergia-fogyasztók jogosultak arra, hogy ne lássák el őket zöld árammal, a villamosenergia-szolgáltatóknak pedig törvény tiltja, hogy az elszámolóközponttól való zöld áram vásárlási kötelezettségük miatt keletkező költségeiket áthárítsák a mentességet élvező vállalatokra. Ehelyett a nagy villamosenergia-fogyasztók nettó termelési értékük 0,5 %-át befizetik az elszámolóközpontnak. |
| --- | --- |

(57)

Az E-Control GmbH által nyújtott mentesség okán a nagy villamosenergia-fogyasztók jogosultak arra, hogy ne lássák el őket zöld árammal, a villamosenergia-szolgáltatóknak pedig törvény tiltja, hogy az elszámolóközponttól való zöld áram vásárlási kötelezettségük miatt keletkező költségeiket áthárítsák a mentességet élvező vállalatokra. Ehelyett a nagy villamosenergia-fogyasztók nettó termelési értékük 0,5 %-át befizetik az elszámolóközpontnak.

| (58) | Így a mentességi mechanizmus azt eredményezi, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak az elszámolóközpont bevételeihez való hozzájárulását egy bizonyos szinten behatárolják. Következésképpen a jogszabályok szerint egy olyan adó fizetése alól mentesülnek a nagy villamosenergia-fogyasztók, amelyet rendes piaci feltételek mellett viselniük kellene. Ebből következik, hogy azok a vállalatok, akik igénybe vehetik a mentességi mechanizmust, előnyre tesznek szert. |
| --- | --- |

(58)

Így a mentességi mechanizmus azt eredményezi, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztóknak az elszámolóközpont bevételeihez való hozzájárulását egy bizonyos szinten behatárolják. Következésképpen a jogszabályok szerint egy olyan adó fizetése alól mentesülnek a nagy villamosenergia-fogyasztók, amelyet rendes piaci feltételek mellett viselniük kellene. Ebből következik, hogy azok a vállalatok, akik igénybe vehetik a mentességi mechanizmust, előnyre tesznek szert.

| (59) | Ausztria adatai szerint a könnyítés mértéke akár összesen az évi 44 millió EUR összeget is kitehet (30). Az intézkedés következésképpen előnyt jelent e nagy villamosenergia-fogyasztók számára. |
| --- | --- |

(59)

Ausztria adatai szerint a könnyítés mértéke akár összesen az évi 44 millió EUR összeget is kitehet (30). Az intézkedés következésképpen előnyt jelent e nagy villamosenergia-fogyasztók számára.

5.1.2.   Állami források és államnak való betudhatóság

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy előny csak abban az esetben tekinthető az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak, ha azt közvetlenül vagy közvetve állami forrásokból nyújtják és a források felhasználása az államnak tudható be (31).

| (60) | Erre vonatkozóan Ausztria kettős érvelést mutatott be. Először is az OeMAG ellenőrzése alatt álló források nem tudhatók be az államnak. Másodszor – abban az esetben, ha az OeMAG által ellenőrzött forrásokat mégis az államnak tudhatók be – az OeMAG bevételeinek a mentességi mechanizmus miatti csökkenése nem az állami források csökkenését jelenti, mivel az OeMAG intézményi szintje alatt (azaz a nagy villamosenergia-fogyasztók és a villamosenergia-elosztók szintjén) az állam nem rendelkezik részesedéssel. |
| --- | --- |

(60)

Erre vonatkozóan Ausztria kettős érvelést mutatott be. Először is az OeMAG ellenőrzése alatt álló források nem tudhatók be az államnak. Másodszor – abban az esetben, ha az OeMAG által ellenőrzött forrásokat mégis az államnak tudhatók be – az OeMAG bevételeinek a mentességi mechanizmus miatti csökkenése nem az állami források csökkenését jelenti, mivel az OeMAG intézményi szintje alatt (azaz a nagy villamosenergia-fogyasztók és a villamosenergia-elosztók szintjén) az állam nem rendelkezik részesedéssel.

| (61) | A Bizottság megállapítja, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusa az elszámolóközpont – az OeMAG – bevételeit csökkenti, mivel a villamosenergia-elosztók nem kötelesek zöld áramot eladni a mentességet élvező nagy villamosenergia-fogyasztóknak, és a nagy villamosenergia-fogyasztók közvetlen fizetései az OeMAG részére kevesebbet tesznek ki, mint az az összeg, amelyet az OeMAG akkor kapott volna, ha a nagy villamosenergia-fogyasztók nem kaptak volna mentességet. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság megállapítja, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók mentességi mechanizmusa az elszámolóközpont – az OeMAG – bevételeit csökkenti, mivel a villamosenergia-elosztók nem kötelesek zöld áramot eladni a mentességet élvező nagy villamosenergia-fogyasztóknak, és a nagy villamosenergia-fogyasztók közvetlen fizetései az OeMAG részére kevesebbet tesznek ki, mint az az összeg, amelyet az OeMAG akkor kapott volna, ha a nagy villamosenergia-fogyasztók nem kaptak volna mentességet.

| (62) | Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az elszámolóközpont – az OeMAG- által ellenőrzött források a zöld áramról szóló törvény alapján állami forrásoknak minősülnek-e. Ha ez az eset áll fenn, akkor az értékelendő intézkedés az állami bevételeket csökkenti és így állami forrásokból finanszírozott. |
| --- | --- |

(62)

Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az elszámolóközpont – az OeMAG- által ellenőrzött források a zöld áramról szóló törvény alapján állami forrásoknak minősülnek-e. Ha ez az eset áll fenn, akkor az értékelendő intézkedés az állami bevételeket csökkenti és így állami forrásokból finanszírozott.

| (63) | Az Essent
   (32) ügyben az állam egy különböző holland villamosenergia-termelők tulajdonában lévő vállalatot, a SEP-et bízta meg azzal az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy beszedje a villamosenergia-hálózat használóira kivetett illetéket. A jogszabályok szerint a SEP az illetékekből származó bevételt csupán törvényben meghatározott célokra használhatta fel, azaz azon kieső költségek megtérítésére, amelyek a villamosenergia-piac liberalizációja során a villamos áram-vállalatoknál felmerültek. |
| --- | --- |

(63)

Az Essent
   (32) ügyben az állam egy különböző holland villamosenergia-termelők tulajdonában lévő vállalatot, a SEP-et bízta meg azzal az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy beszedje a villamosenergia-hálózat használóira kivetett illetéket. A jogszabályok szerint a SEP az illetékekből származó bevételt csupán törvényben meghatározott célokra használhatta fel, azaz azon kieső költségek megtérítésére, amelyek a villamosenergia-piac liberalizációja során a villamos áram-vállalatoknál felmerültek.

| (64) | A Bíróság ítélete szerint a SEP által beszedett illetékek állami forrásoknak minősülnek, mivel teljesülnek a következő feltételek:






  a) | A pótdíj egy illeték, amelyet közjogi hivatalos aktussal magáncégekre szabtak ki (az ítélet 47. és 66. pontjai). |
| --- | --- | --- |

(64)

A Bíróság ítélete szerint a SEP által beszedett illetékek állami forrásoknak minősülnek, mivel teljesülnek a következő feltételek:

a)

A pótdíj egy illeték, amelyet közjogi hivatalos aktussal magáncégekre szabtak ki (az ítélet 47. és 66. pontjai).

| b) | a SEP az államtól kapott megbízást arra az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy illetéket szedjen be (68. pont) |
| --- | --- |

b)

a SEP az államtól kapott megbízást arra az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy illetéket szedjen be (68. pont)

| c) | A SEP-nek nincs lehetősége arra, hogy az illetékekből származó bevételt a törvényben meghatározott célokon kívül másra fordítsa és feladata végrehajtása során szigorú ellenőrzés alatt áll (69. pont). |
| --- | --- |

c)

A SEP-nek nincs lehetősége arra, hogy az illetékekből származó bevételt a törvényben meghatározott célokon kívül másra fordítsa és feladata végrehajtása során szigorú ellenőrzés alatt áll (69. pont).

| (65) | Az ítélet világossá tette, hogy a PreussenElektra ügy nem szolgálhat viszonyítási alapul, mivel a Bíróság által értékelt német kereteken belül az ítélet kimondja”... a vállalatokat az állam nem állami források kezelésével bízta meg, hanem saját anyagi forrásaik felhasználásával felvásárlásra kötelezte őket” (33). A Bizottság 2009. július 22-i határozatában következésképpen megjegyezte, hogy jelen esetben az OeMAG-ot Ausztria hozta létre és engedélyezte működését és az alapszabályában foglaltak szerint az OeMAG azt a feladatot kapta, hogy kezelje a zöld áram támogatására szánt forrásokat. A Bizottság ebből arra következtetett, hogy az OeMAG privát jellege nem elegendő annak eldöntésére, hogy az intézkedés támogatásmentes-e. A Bizottság mindenekelőtt azt állapította meg, hogy a bejelentett intézkedés nem hasonlítható a PreussenElektra ügy rendszeréhez. Míg a PreussenElektra ügy keretein belül csupán a magánvállalatok közti üzleti kapcsolatokat szabályoztak köztes szerv beavatkozása nélkül, az osztrák zöld energiáról szóló törvény az OeMAG-ot bízta meg a zöld áram termelésének támogatására szánt források beszedésével és szétosztásával. |
| --- | --- |

(65)

Az ítélet világossá tette, hogy a PreussenElektra ügy nem szolgálhat viszonyítási alapul, mivel a Bíróság által értékelt német kereteken belül az ítélet kimondja”... a vállalatokat az állam nem állami források kezelésével bízta meg, hanem saját anyagi forrásaik felhasználásával felvásárlásra kötelezte őket” (33). A Bizottság 2009. július 22-i határozatában következésképpen megjegyezte, hogy jelen esetben az OeMAG-ot Ausztria hozta létre és engedélyezte működését és az alapszabályában foglaltak szerint az OeMAG azt a feladatot kapta, hogy kezelje a zöld áram támogatására szánt forrásokat. A Bizottság ebből arra következtetett, hogy az OeMAG privát jellege nem elegendő annak eldöntésére, hogy az intézkedés támogatásmentes-e. A Bizottság mindenekelőtt azt állapította meg, hogy a bejelentett intézkedés nem hasonlítható a PreussenElektra ügy rendszeréhez. Míg a PreussenElektra ügy keretein belül csupán a magánvállalatok közti üzleti kapcsolatokat szabályoztak köztes szerv beavatkozása nélkül, az osztrák zöld energiáról szóló törvény az OeMAG-ot bízta meg a zöld áram termelésének támogatására szánt források beszedésével és szétosztásával.

| (66) | A Bíróság az ügyet még a Pearle és a PreussenElektra ügyektől is megkülönbözteti. A Pearle ügyben nem egy szakmai szervezet által beszedett forrás felhasználását, hanem egy hirdetési kampányt írt elő a hatóság. A PreussenElektra ügyben a zöld áram fix áron való felvásárlására kötelezett, magánkézben lévő villamos áram-elosztó vállalatok a saját forrásaikat használták és nem az állam számára beszedett illetékből származó bevételeket ((72)–(74) pont). |
| --- | --- |

(66)

A Bíróság az ügyet még a Pearle és a PreussenElektra ügyektől is megkülönbözteti. A Pearle ügyben nem egy szakmai szervezet által beszedett forrás felhasználását, hanem egy hirdetési kampányt írt elő a hatóság. A PreussenElektra ügyben a zöld áram fix áron való felvásárlására kötelezett, magánkézben lévő villamos áram-elosztó vállalatok a saját forrásaikat használták és nem az állam számára beszedett illetékből származó bevételeket ((72)–(74) pont).

| (67) | Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az OeMAG-ot jelen esetben a SEP-hez hasonlóan az állam bízta-e meg az illetékek beszedésével és kezelésével, vagy pedig a PreussenElektra ügyhöz hasonlóan az OeMAG is saját forrásokat használt fel (34). |
| --- | --- |

(67)

Ezért a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az OeMAG-ot jelen esetben a SEP-hez hasonlóan az állam bízta-e meg az illetékek beszedésével és kezelésével, vagy pedig a PreussenElektra ügyhöz hasonlóan az OeMAG is saját forrásokat használt fel (34).

| (68) | Illeték fennállása: A Bizottságnak először azt kell megállapítania, hogy az OeMAG által beszedett pénzeszköz illetéknek minősül-e. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a zöld energiáról szóló törvény 10. és 19. cikkei arra kötelezik a villamosenergia-elosztókat, hogy meghatározott mennyiségű zöld áramot a piaci árat meghaladó áron vásároljanak fel; ez az ár az úgynevezett elszámolóár. A zöld energiáról szóló törvény 22b. cikkének megfelelően az elszámolóár szintjét a szövetségi gazdasági és munkaügyi miniszter évente határozza meg; a zöld energiáról szóló törvény 22b. cikke alapértékeket rögzít. Így a villamos energia piaci ára és a hivatalos közjogi aktus során megállapított elszámolóár közti különbözet a villamosenergia-illeték. Jelen ügyben a PreussenElektra ügytől eltérően ezt az összeget nem a szokásos üzleti tevékenységet folytató piaci résztvevőknek fizetik ki, ezért a Bíróság abból indult ki, hogy ott nem állami forrásokról van szó. Ebben az esetben viszont egy intézménynek fizetnek, amelyet kifejezetten a kizárólag közérdekű célokra szánt források beszedésével és szétosztásával bíztak meg. |
| --- | --- |

(68)

Illeték fennállása: A Bizottságnak először azt kell megállapítania, hogy az OeMAG által beszedett pénzeszköz illetéknek minősül-e. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a zöld energiáról szóló törvény 10. és 19. cikkei arra kötelezik a villamosenergia-elosztókat, hogy meghatározott mennyiségű zöld áramot a piaci árat meghaladó áron vásároljanak fel; ez az ár az úgynevezett elszámolóár. A zöld energiáról szóló törvény 22b. cikkének megfelelően az elszámolóár szintjét a szövetségi gazdasági és munkaügyi miniszter évente határozza meg; a zöld energiáról szóló törvény 22b. cikke alapértékeket rögzít. Így a villamos energia piaci ára és a hivatalos közjogi aktus során megállapított elszámolóár közti különbözet a villamosenergia-illeték. Jelen ügyben a PreussenElektra ügytől eltérően ezt az összeget nem a szokásos üzleti tevékenységet folytató piaci résztvevőknek fizetik ki, ezért a Bíróság abból indult ki, hogy ott nem állami forrásokról van szó. Ebben az esetben viszont egy intézménynek fizetnek, amelyet kifejezetten a kizárólag közérdekű célokra szánt források beszedésével és szétosztásával bíztak meg.

| (69) | Magán intézmény megbízása az illetékek beszedésével és kezelésével: A zöld energiáról szóló törvény úgy rendelkezik, hogy az illetéket nem az állam, hanem egy elszámolóközpontként koncesszióval rendelkező jogalany szedi be. Jelenleg Ausztria teljes területére az OeMAG a koncesszióval rendelkező elszámolóközpont. E koncesszión keresztül az OeMAG-ra bízzák annak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak az ellátását, hogy az illetékeket elszámolóár formájában az összes villamosenergia-elosztótól beszedje. |
| --- | --- |

(69)

Magán intézmény megbízása az illetékek beszedésével és kezelésével: A zöld energiáról szóló törvény úgy rendelkezik, hogy az illetéket nem az állam, hanem egy elszámolóközpontként koncesszióval rendelkező jogalany szedi be. Jelenleg Ausztria teljes területére az OeMAG a koncesszióval rendelkező elszámolóközpont. E koncesszión keresztül az OeMAG-ra bízzák annak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak az ellátását, hogy az illetékeket elszámolóár formájában az összes villamosenergia-elosztótól beszedje.

| (70) | A villamosenergia-elosztók szabadon dönthetnek arról, hogy továbbhárítják-e az illetékeket a villamosenergia-fogyasztókra, és gazdasági szempontból abból kell kiindulni, hogy ezt általában meg is teszik. A zöld energiáról szóló törvény mégis megtiltja nekik, hogy az illetékeket azokra a nagy villamosenergia-fogyasztókra továbbhárítsák, amelyek a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerint mentesültek a felvásárlási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(70)

A villamosenergia-elosztók szabadon dönthetnek arról, hogy továbbhárítják-e az illetékeket a villamosenergia-fogyasztókra, és gazdasági szempontból abból kell kiindulni, hogy ezt általában meg is teszik. A zöld energiáról szóló törvény mégis megtiltja nekik, hogy az illetékeket azokra a nagy villamosenergia-fogyasztókra továbbhárítsák, amelyek a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerint mentesültek a felvásárlási kötelezettség alól.

| (71) | A Bizottság mindezekből arra a következtetésre jut, hogy az OeMAG-ot az állam bízta meg azzal az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy az illetékeket beszedje és kezelje. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság mindezekből arra a következtetésre jut, hogy az OeMAG-ot az állam bízta meg azzal az általános gazdasági érdekű szolgáltatással, hogy az illetékeket beszedje és kezelje.

| (72) | A források törvényileg meghatározott célokra való felhasználása és a források ellenőrzése: A Bizottság megállapítja, hogy az OeMAG köteles a zöld energiáról szóló törvény 23. cikke szerint, az elszámolóárból származó bevételeket elkülönített bankszámlán kezelni. Az erre a számlára érkező forrást kizárólag csak zöld energia felvásárlására használhatja fel. Az OeMAG köteles a szövetségi gazdasági és munkaügyi miniszter és az osztrák Számvevőszék számára mindenkor betekintést engedni a bankszámlát érintő összes anyagba. Az OeMAG tulajdonosi szerkezetétől függetlenül az osztrák Számvevőszék köteles a zöld energiáról szóló törvény 15. cikke alapján utólagos ellenőrzéseket végezni az OeMAG-nál. |
| --- | --- |

(72)

A források törvényileg meghatározott célokra való felhasználása és a források ellenőrzése: A Bizottság megállapítja, hogy az OeMAG köteles a zöld energiáról szóló törvény 23. cikke szerint, az elszámolóárból származó bevételeket elkülönített bankszámlán kezelni. Az erre a számlára érkező forrást kizárólag csak zöld energia felvásárlására használhatja fel. Az OeMAG köteles a szövetségi gazdasági és munkaügyi miniszter és az osztrák Számvevőszék számára mindenkor betekintést engedni a bankszámlát érintő összes anyagba. Az OeMAG tulajdonosi szerkezetétől függetlenül az osztrák Számvevőszék köteles a zöld energiáról szóló törvény 15. cikke alapján utólagos ellenőrzéseket végezni az OeMAG-nál.

| (73) | A Bizottság ebből arra következtet, hogy az OeMAG köteles a forrásokat egy törvényileg szabályozott célra felhasználni, és az állam szigorú ellenőrzést gyakorol a források felhasználása felett. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság ebből arra következtet, hogy az OeMAG köteles a forrásokat egy törvényileg szabályozott célra felhasználni, és az állam szigorú ellenőrzést gyakorol a források felhasználása felett.

| (74) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – összhangban az Essent és Steinike ügyekkel – az OeMAG által beszedett és kezelt források állami forrásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(74)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy – összhangban az Essent és Steinike ügyekkel – az OeMAG által beszedett és kezelt források állami forrásnak minősülnek.

| (75) | Ausztria számos érvet hozott fel amellett, hogy az OeMAG helyzete miért a PreussenElektra ügyhöz és miért nem az Essent ügyhöz hasonlítható. A következő preambulumbekezdésekből egyértelműen kitűnik, hogy ezek az érvek egy alaposabb vizsgálat esetén nem helytállók. |
| --- | --- |

(75)

Ausztria számos érvet hozott fel amellett, hogy az OeMAG helyzete miért a PreussenElektra ügyhöz és miért nem az Essent ügyhöz hasonlítható. A következő preambulumbekezdésekből egyértelműen kitűnik, hogy ezek az érvek egy alaposabb vizsgálat esetén nem helytállók.

| (76) | Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy Ausztria a zöld energiáról szóló törvényt a korábbi és a jelenlegi német megújuló energiáról szóló törvényhez hasonlította és a Bíróság 2001. március 13-i, a PreussenElektra ügyben hozott ítéletére (35) hivatkozott. Mindazonáltal ez az összehasonlítás a jelen esetben nem releváns. Jelen határozatában a Bizottság csupán a javasolt intézkedést értékeli, és nem értékeli a német vagy ahhoz hasonló törvényalkotást, mivel minden esetet annak sajátos körülményei alapján kell értékelni. Tekintettel a felhozott érvekre mindenesetre meg kell állapítani, hogy az osztrák törvényalkotás lényegesen eltér a Preussen Elektra ügyben értékelt német törvénytől. A PreussenElektra ügy ítéletében a Bíróság megállapította, hogy lényegében csak közvetlenül az állam által, vagy egy, az állam által kinevezett, vagy létrehozott magántestület által nyújtott előnyök tartalmazhatnak állami forrásokat. A Bíróság ezután megállapította, hogy a villamosenergia-elosztó vállalatok energia felvásárlásra való kötelezése nem eredményezi közvetlenül vagy közvetve állami források átruházását. A bejelentett keret ezért tehát nem azonos azzal a kerettel, amelyet a PreussenElektra ítéletben értékeltek. A 2009. július 22-i határozatban foglaltak szerint a Bizottság megállapította, hogy az osztrák rendszer az államnak betudható forrásokat tartalmaz. A Bizottság különösen megállapította azt, hogy az osztrák rendszer annyiban tér el a német rendszertől, hogy az osztrák rendszer egy, az állam által kinevezett, az állam és a fogyasztók közé iktatott szervet (pl. OeMAG) ír elő, és az állam felügyeli és ellenőrzi a beiktatott köztes szerv által kezelt források begyűjtését és szétosztását. Ezenkívül a Bizottság azt is megállapította, hogy az osztrák rendszer lehetővé tehetné az OeMAG számára történő közvetlen állami fizetéseket. |
| --- | --- |

(76)

Elöljáróban a Bizottság megjegyzi, hogy Ausztria a zöld energiáról szóló törvényt a korábbi és a jelenlegi német megújuló energiáról szóló törvényhez hasonlította és a Bíróság 2001. március 13-i, a PreussenElektra ügyben hozott ítéletére (35) hivatkozott. Mindazonáltal ez az összehasonlítás a jelen esetben nem releváns. Jelen határozatában a Bizottság csupán a javasolt intézkedést értékeli, és nem értékeli a német vagy ahhoz hasonló törvényalkotást, mivel minden esetet annak sajátos körülményei alapján kell értékelni. Tekintettel a felhozott érvekre mindenesetre meg kell állapítani, hogy az osztrák törvényalkotás lényegesen eltér a Preussen Elektra ügyben értékelt német törvénytől. A PreussenElektra ügy ítéletében a Bíróság megállapította, hogy lényegében csak közvetlenül az állam által, vagy egy, az állam által kinevezett, vagy létrehozott magántestület által nyújtott előnyök tartalmazhatnak állami forrásokat. A Bíróság ezután megállapította, hogy a villamosenergia-elosztó vállalatok energia felvásárlásra való kötelezése nem eredményezi közvetlenül vagy közvetve állami források átruházását. A bejelentett keret ezért tehát nem azonos azzal a kerettel, amelyet a PreussenElektra ítéletben értékeltek. A 2009. július 22-i határozatban foglaltak szerint a Bizottság megállapította, hogy az osztrák rendszer az államnak betudható forrásokat tartalmaz. A Bizottság különösen megállapította azt, hogy az osztrák rendszer annyiban tér el a német rendszertől, hogy az osztrák rendszer egy, az állam által kinevezett, az állam és a fogyasztók közé iktatott szervet (pl. OeMAG) ír elő, és az állam felügyeli és ellenőrzi a beiktatott köztes szerv által kezelt források begyűjtését és szétosztását. Ezenkívül a Bizottság azt is megállapította, hogy az osztrák rendszer lehetővé tehetné az OeMAG számára történő közvetlen állami fizetéseket.

| (77) | A német megújuló energiáról szóló törvény tekintetében meg kell jegyezni, hogy ez a törvény nem képzi a jelen bejelentés tárgyát, a Bizottság ezt az intézkedést eddig még nem véleményezte, és ezért nem tér ki a zöld energiáról szóló törvény és a jelenlegi megújuló energiáról szóló törvény feltételezhető analógiáinak részleteire. |
| --- | --- |

(77)

A német megújuló energiáról szóló törvény tekintetében meg kell jegyezni, hogy ez a törvény nem képzi a jelen bejelentés tárgyát, a Bizottság ezt az intézkedést eddig még nem véleményezte, és ezért nem tér ki a zöld energiáról szóló törvény és a jelenlegi megújuló energiáról szóló törvény feltételezhető analógiáinak részleteire.

| (78) | Ausztria a továbbiakban kifejti, hogy az OeMAG egy magánvállalat és nem közjogi szerv, mint az Air France és Salvat Père ítéletek alapjául szolgáló szervek. Az osztrák hatóságok csak a bankszámlák utólagos vizsgálatával és a koncesszió megvonásával gyakorolhatnak felügyeletet az OeMAG felett. |
| --- | --- |

(78)

Ausztria a továbbiakban kifejti, hogy az OeMAG egy magánvállalat és nem közjogi szerv, mint az Air France és Salvat Père ítéletek alapjául szolgáló szervek. Az osztrák hatóságok csak a bankszámlák utólagos vizsgálatával és a koncesszió megvonásával gyakorolhatnak felügyeletet az OeMAG felett.

| (79) | A Bizottság ezzel kapcsolatban az Essent ügyre utalva arra hívja fel a figyelmet, hogy lényegtelen, hogy az állam egy magán- vagy közintézményt bíz meg az illetékek beszedésével és kezelésével. A Bíróság fejtegetéseiből nem derül ki, hogy a SEP köz- vagy magántulajdonban volt-e, következésképp ez lényegtelen az értékelés szempontjából. Ez összhangban van Mengozzi főtanácsnok Essent ügyre vonatkozó indítványának 106. pontjával, és a Bíróság Steinike ügyben hozott ítéletével (36). |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság ezzel kapcsolatban az Essent ügyre utalva arra hívja fel a figyelmet, hogy lényegtelen, hogy az állam egy magán- vagy közintézményt bíz meg az illetékek beszedésével és kezelésével. A Bíróság fejtegetéseiből nem derül ki, hogy a SEP köz- vagy magántulajdonban volt-e, következésképp ez lényegtelen az értékelés szempontjából. Ez összhangban van Mengozzi főtanácsnok Essent ügyre vonatkozó indítványának 106. pontjával, és a Bíróság Steinike ügyben hozott ítéletével (36).

| (80) | Az a tény, hogy az OeMAG egy magánirányítás alatt álló vállalat, nem zárja ki tehát az állami források fennállásának lehetőségét. Sokkal inkább az az eldöntendő kérdés, hogy az OeMAG-ot az állam bízta-e meg az illetékek beszedésével és kezelésével. |
| --- | --- |

(80)

Az a tény, hogy az OeMAG egy magánirányítás alatt álló vállalat, nem zárja ki tehát az állami források fennállásának lehetőségét. Sokkal inkább az az eldöntendő kérdés, hogy az OeMAG-ot az állam bízta-e meg az illetékek beszedésével és kezelésével.

| (81) | Ausztria kifejti továbbá, hogy az államháztartás nem viseli az OeMAG esetleges veszteségeit, és a közigazgatási hatóságok szerepe arra korlátozódik, hogy a zöld energia vételének és eladásának árát meghatározza. Ezért az OeMAG nem terheli az államháztartást, mint ahogy azt a Sloman Neptun és a Pearle ügyekben érvényre juttatták. |
| --- | --- |

(81)

Ausztria kifejti továbbá, hogy az államháztartás nem viseli az OeMAG esetleges veszteségeit, és a közigazgatási hatóságok szerepe arra korlátozódik, hogy a zöld energia vételének és eladásának árát meghatározza. Ezért az OeMAG nem terheli az államháztartást, mint ahogy azt a Sloman Neptun és a Pearle ügyekben érvényre juttatták.

| (82) | Ebben a tekintetben a Bizottság az Essent ügyre utalva hangsúlyozta, hogy az állam által az illetékek beszedésére és kezelésére kinevezett intézmények rendelkezésére álló források állami forrásoknak minősülnek. Ennek megfelelően, az adott illeték alá eső vállalatok által fizetendő összegére vonatkozó kedvezmény elegendő ahhoz, hogy terhet jelentsen az állam számára. |
| --- | --- |

(82)

Ebben a tekintetben a Bizottság az Essent ügyre utalva hangsúlyozta, hogy az állam által az illetékek beszedésére és kezelésére kinevezett intézmények rendelkezésére álló források állami forrásoknak minősülnek. Ennek megfelelően, az adott illeték alá eső vállalatok által fizetendő összegére vonatkozó kedvezmény elegendő ahhoz, hogy terhet jelentsen az állam számára.

| (83) | Ausztria érvelése tekintetében, amely szerint az Energie-Control GmbH nem rendelkezett mérlegelési jogkörrel a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alól való mentésségének megadásakor, a Bizottság Mengozzi főtanácsnok okfejtésére hívja fel a figyelmet, amely az Essent ügyre vonatkozó indítványának 109. pontjában kimondta, hogy azon kérdés megítélésében, hogy bizonyos források állami forrásnak minősülnek-e, lényegtelen, hogy az állam által az illetékek beszedésére és kezelésére kijelölt közvetítő rendelkezik-e mérlegelési jogkörrel. |
| --- | --- |

(83)

Ausztria érvelése tekintetében, amely szerint az Energie-Control GmbH nem rendelkezett mérlegelési jogkörrel a nagy villamosenergia-fogyasztók átvételi kötelezettség alól való mentésségének megadásakor, a Bizottság Mengozzi főtanácsnok okfejtésére hívja fel a figyelmet, amely az Essent ügyre vonatkozó indítványának 109. pontjában kimondta, hogy azon kérdés megítélésében, hogy bizonyos források állami forrásnak minősülnek-e, lényegtelen, hogy az állam által az illetékek beszedésére és kezelésére kijelölt közvetítő rendelkezik-e mérlegelési jogkörrel.

| (84) | Figyelembe véve Ausztria utolsó érvét, amely nevezetesen az volt, hogy a mentességi mechanizmus nem érinti a villamosenergia-elosztók által az OeMAG számára fizetett teljes összeget, és csak a teljes összeg villamosenergia-fogyasztók különböző kategóriáira való elosztása változik, a Bizottság arra hívja fel a figyelmet, hogy az a tény, hogy az állami bevételek veszteségét más forrásokból származó állami bevételek növelésével egyenlítik ki, az állami források bevonásának tekintetében szintén lényegtelen. Sokkal inkább az a döntő, hogy egy vállalat kedvezményekben részesül-e, és hogy ezek a kedvezmények veszteségekhez vezetnek-e az állam ebből a vállalatból származó bevételeire nézve. Magától értetődik, hogy az államnak végül is egyéb bevételi forrásokat kell találnia, hogy ellensúlyozza a veszteségeket. |
| --- | --- |

(84)

Figyelembe véve Ausztria utolsó érvét, amely nevezetesen az volt, hogy a mentességi mechanizmus nem érinti a villamosenergia-elosztók által az OeMAG számára fizetett teljes összeget, és csak a teljes összeg villamosenergia-fogyasztók különböző kategóriáira való elosztása változik, a Bizottság arra hívja fel a figyelmet, hogy az a tény, hogy az állami bevételek veszteségét más forrásokból származó állami bevételek növelésével egyenlítik ki, az állami források bevonásának tekintetében szintén lényegtelen. Sokkal inkább az a döntő, hogy egy vállalat kedvezményekben részesül-e, és hogy ezek a kedvezmények veszteségekhez vezetnek-e az állam ebből a vállalatból származó bevételeire nézve. Magától értetődik, hogy az államnak végül is egyéb bevételi forrásokat kell találnia, hogy ellensúlyozza a veszteségeket.

| (85) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen eset tényállása megfelel az Essent és Steinike ügyekben vizsgált tényállásnak; az állami források fennállásának előző két esetben megállapított kritériumai közül mindegyik teljesült. Ebből következően az értékelendő intézkedést állami forrásokból finanszírozták. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen eset tényállása megfelel az Essent és Steinike ügyekben vizsgált tényállásnak; az állami források fennállásának előző két esetben megállapított kritériumai közül mindegyik teljesült. Ebből következően az értékelendő intézkedést állami forrásokból finanszírozták.

| (86) | Az OeMAG által felügyelt források felhasználása a zöld energiáról szóló törvény által szabályozott. Ezért a források felhasználása az államnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(86)

Az OeMAG által felügyelt források felhasználása a zöld energiáról szóló törvény által szabályozott. Ezért a források felhasználása az államnak tudhatók be.

| (87) | Az előzőekből következik, hogy a mentességi mechanizmus miatt veszteségek jönnek létre az állami forrásokban és ez az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(87)

Az előzőekből következik, hogy a mentességi mechanizmus miatt veszteségek jönnek létre az állami forrásokban és ez az államnak tudható be.

5.1.3.   Az intézkedés szelektivitása

| (88) | A Bizottság emlékeztet a lehetőségre, hogy ugyan az intézkedés – elméletileg - mind a vállalatokra mind a gazdasági ágazatokra vonatkozóan semlegesnek tűnik, mégis – a gyakorlatban – szelektív lehet. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság emlékeztet a lehetőségre, hogy ugyan az intézkedés – elméletileg - mind a vállalatokra mind a gazdasági ágazatokra vonatkozóan semlegesnek tűnik, mégis – a gyakorlatban – szelektív lehet.

| (89) | Ausztria azt állítja, a mentességi mechanizmus nem képez állami támogatást, mivel nem szelektív, hanem sokkal inkább egy általános intézkedés, amely az összes vállalat és ágazat számára nyitva áll. Először is Ausztria azt állítja, hogy a bejelentett szabályozásban a 0,5 %-os küszöb nem tartalmaz korlátozást bizonyos termelési ágazatokra, a vállalatok méretére vonatkozóan és más egyéb szelektív kritériumot sem (37). Másodszor Ausztria megállapítja, hogy az intézkedés de facto 19 különböző iparág 2 300 vállalatát érinti, ami azt jelzi, hogy az intézkedés – a valóságban – minden vállalat és ágazat számára nyitva áll. |
| --- | --- |

(89)

Ausztria azt állítja, a mentességi mechanizmus nem képez állami támogatást, mivel nem szelektív, hanem sokkal inkább egy általános intézkedés, amely az összes vállalat és ágazat számára nyitva áll. Először is Ausztria azt állítja, hogy a bejelentett szabályozásban a 0,5 %-os küszöb nem tartalmaz korlátozást bizonyos termelési ágazatokra, a vállalatok méretére vonatkozóan és más egyéb szelektív kritériumot sem (37). Másodszor Ausztria megállapítja, hogy az intézkedés de facto 19 különböző iparág 2 300 vállalatát érinti, ami azt jelzi, hogy az intézkedés – a valóságban – minden vállalat és ágazat számára nyitva áll.

| (90) | Egy intézkedés akkor szelektív, ha csak bizonyos vállalatoknak vagy termelési ágazatoknak kedvez. Nem minősül szelektívnek azonban, ha minden belföldi vállalatra érvényes, tevékenységük tárgyától függetlenül. |
| --- | --- |

(90)

Egy intézkedés akkor szelektív, ha csak bizonyos vállalatoknak vagy termelési ágazatoknak kedvez. Nem minősül szelektívnek azonban, ha minden belföldi vállalatra érvényes, tevékenységük tárgyától függetlenül.

| (91) | Ami az első érvelést illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a 0,5 %-os küszöb nem elegendő ahhoz, hogy a bejelentett szabályozást általános intézkedésnek tekintsék. A Bizottság ezzel ellentétben megállapítja, hogy a küszöb következtében nem minden belföldi vállalat profitálhat a bejelentett intézkedésből. |
| --- | --- |

(91)

Ami az első érvelést illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a 0,5 %-os küszöb nem elegendő ahhoz, hogy a bejelentett szabályozást általános intézkedésnek tekintsék. A Bizottság ezzel ellentétben megállapítja, hogy a küszöb következtében nem minden belföldi vállalat profitálhat a bejelentett intézkedésből.

| (92) | Ausztria kifejtette, hogy a bejelentett intézkedés csak azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek költségei a zöld energia előmozdításához való hozzájárulás következtében a nettó termelési érték több mint 0,5 %-val növekednek. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a feltételek nagy mértékben közelítenek az energiaadózásról szóló irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megfogalmazott nagy villamosenergia-fogyasztó termelési ágak definíciójához (38). Ausztria azonban azzal érvel, hogy ez a 0,5 %-os küszöb nem elegendő ahhoz, hogy a bejelentett intézkedést szelektívnek nevezzék. Ausztria véleménye szerint ezt a Bíróság Adria Wien ügyben hozott ítélete támasztja alá. Ebben az ítéletben a Bíróság azon energiaadó (részleges) visszatérítését ítélte meg, amelyet azoknak a vállalatoknak nyújtottak, amelyek energiaadója a nettó termelési érték 0,35 %-át tette ki. A Bíróság a következőt állapította meg: „(...) az olyan nemzeti intézkedések, amelyek a földgázra és a villamos energiára kivetett energiaadó részleges visszatérítéséről rendelkeznek, az EK-Szerződés 92. cikke értelmében nem minősülnek állami támogatásnak (...) [jelenleg EUMSZ 107. cikk], amennyiben minden hazai vállalatra vonatkoznak, függetlenül tevékenységük tárgyától” (39). |
| --- | --- |

(92)

Ausztria kifejtette, hogy a bejelentett intézkedés csak azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek költségei a zöld energia előmozdításához való hozzájárulás következtében a nettó termelési érték több mint 0,5 %-val növekednek. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a feltételek nagy mértékben közelítenek az energiaadózásról szóló irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megfogalmazott nagy villamosenergia-fogyasztó termelési ágak definíciójához (38). Ausztria azonban azzal érvel, hogy ez a 0,5 %-os küszöb nem elegendő ahhoz, hogy a bejelentett intézkedést szelektívnek nevezzék. Ausztria véleménye szerint ezt a Bíróság Adria Wien ügyben hozott ítélete támasztja alá. Ebben az ítéletben a Bíróság azon energiaadó (részleges) visszatérítését ítélte meg, amelyet azoknak a vállalatoknak nyújtottak, amelyek energiaadója a nettó termelési érték 0,35 %-át tette ki. A Bíróság a következőt állapította meg: „(...) az olyan nemzeti intézkedések, amelyek a földgázra és a villamos energiára kivetett energiaadó részleges visszatérítéséről rendelkeznek, az EK-Szerződés 92. cikke értelmében nem minősülnek állami támogatásnak (...) [jelenleg EUMSZ 107. cikk], amennyiben minden hazai vállalatra vonatkoznak, függetlenül tevékenységük tárgyától” (39).

| (93) | A Bizottságnak azonban az a véleménye, hogy ez az ítélet a jelen ügyben nem zárja ki a szelektivitás megállapítását a 0,5 %-os küszöb tekintetében. A Bizottság megállapítja, hogy az ítélet az Osztrák Bíróság kérelmére kiadott előzetes döntés volt, amelyben a meglévő energia-illeték visszatérítési rendszert értékelték. Az Osztrák Bíróság két kérdést terjesztett elő. Elsőként azt kérdezte, hogy az illeték- visszatérítés a jelenlegi rendszer keretein belül szelektívnek tekinthető-e, mivel azt csak a fizikai javakat előállító vállalatoknak nyújtják. Másrészt felvetette azt a (hipotetikus) kérdést, hogy a Bíróság hogyan értékelne egy olyan illeték-visszatérítést, amely nem csak a súlypontilag fizikai gazdasági javak előállítására szakosodott vállalatokra korlátozódik, hanem minden vállalatnak, tevékenysége tárgyától függetlenül nyújtható. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottságnak azonban az a véleménye, hogy ez az ítélet a jelen ügyben nem zárja ki a szelektivitás megállapítását a 0,5 %-os küszöb tekintetében. A Bizottság megállapítja, hogy az ítélet az Osztrák Bíróság kérelmére kiadott előzetes döntés volt, amelyben a meglévő energia-illeték visszatérítési rendszert értékelték. Az Osztrák Bíróság két kérdést terjesztett elő. Elsőként azt kérdezte, hogy az illeték- visszatérítés a jelenlegi rendszer keretein belül szelektívnek tekinthető-e, mivel azt csak a fizikai javakat előállító vállalatoknak nyújtják. Másrészt felvetette azt a (hipotetikus) kérdést, hogy a Bíróság hogyan értékelne egy olyan illeték-visszatérítést, amely nem csak a súlypontilag fizikai gazdasági javak előállítására szakosodott vállalatokra korlátozódik, hanem minden vállalatnak, tevékenysége tárgyától függetlenül nyújtható.

| (94) | Az első kérdésre vonatkozóan a Bíróság megállapította, hogy az intézkedés az illeték-visszatérítés fizikai gazdasági javakat előállító vállalatokra való korlátozásával szelektív lenne. A második kérdés hipotetikus jellegét tekintve, hogy a Bíróság hogyan értékelne egy minden iparág számára nyitva álló illeték-visszatérítést, a Bíróság nagyon általános módon válaszolt. Megállapította, hogy egy intézkedés akkor szelektív, ha előnyben részesít bizonyos vállalatokat vagy termelési ágakat, míg az intézkedés nem szelektív, ha az összes belföldi vállalatra megkülönböztetés nélkül vonatkozik (40). Végezetül a Bíróság azt a következtetést vonta le, hogy a nemzeti intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak”... ha minden belföldi vállalat, tevékenysége tárgyától függetlenül részesül bennük” (41). A Bíróság nem állapította azonban meg, hogy egy 0,35 %-os küszöböt meghatározó intézkedés, meglátása szerint ténylegesen minden vállalatra vonatkozik-e. Ezt állapította meg Jacobs főtanácsnok is a Bíróság érintett ítéletéhez kapcsolódó indítványában:”... a Bíróság nem vizsgálta az Adria-Wien ügyben hozott ítéletben a 0,35 %–os küszöb hatását” (42). A Bíróságnak nem kellett megítélnie, hogy a mentességi mechanizmus, mint olyan (azaz a túlnyomórészt fizikai gazdasági javakat termelő vállalatokra való korlátozás) de facto szelektív-e. A Bíróság ezért nem zárta ki, hogy a 0,35 %-os küszöb abban az esetben szelektív lenne, ha azt eredményezné, hogy az intézkedés de facto nem minden belföldi vállaltra lenne érvényes. |
| --- | --- |

(94)

Az első kérdésre vonatkozóan a Bíróság megállapította, hogy az intézkedés az illeték-visszatérítés fizikai gazdasági javakat előállító vállalatokra való korlátozásával szelektív lenne. A második kérdés hipotetikus jellegét tekintve, hogy a Bíróság hogyan értékelne egy minden iparág számára nyitva álló illeték-visszatérítést, a Bíróság nagyon általános módon válaszolt. Megállapította, hogy egy intézkedés akkor szelektív, ha előnyben részesít bizonyos vállalatokat vagy termelési ágakat, míg az intézkedés nem szelektív, ha az összes belföldi vállalatra megkülönböztetés nélkül vonatkozik (40). Végezetül a Bíróság azt a következtetést vonta le, hogy a nemzeti intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak”... ha minden belföldi vállalat, tevékenysége tárgyától függetlenül részesül bennük” (41). A Bíróság nem állapította azonban meg, hogy egy 0,35 %-os küszöböt meghatározó intézkedés, meglátása szerint ténylegesen minden vállalatra vonatkozik-e. Ezt állapította meg Jacobs főtanácsnok is a Bíróság érintett ítéletéhez kapcsolódó indítványában:”... a Bíróság nem vizsgálta az Adria-Wien ügyben hozott ítéletben a 0,35 %–os küszöb hatását” (42). A Bíróságnak nem kellett megítélnie, hogy a mentességi mechanizmus, mint olyan (azaz a túlnyomórészt fizikai gazdasági javakat termelő vállalatokra való korlátozás) de facto szelektív-e. A Bíróság ezért nem zárta ki, hogy a 0,35 %-os küszöb abban az esetben szelektív lenne, ha azt eredményezné, hogy az intézkedés de facto nem minden belföldi vállaltra lenne érvényes.

| (95) | A Bizottságnak ezzel ellentétben az a véleménye, hogy a Bíróság adott bizonyos szempontokat arra vonatkozóan, hogy egy ilyen küszöb bevezetése lehet szelektív, akkor is, ha az intézkedés számos különböző ágazatra érvényes. Így a Bíróság a második kérdésre adott válaszában kiemelten azt állapította meg, hogy egy állami intézkedés sem a kedvezményezett vállalatok száma alapján, sem a vállalatokat magába foglaló ágazatok sokfélesége és jelentősége alapján nem tekinthető általános gazdaságpolitikai intézkedésnek (43). Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint számos, nem ágazat-specifikus intézkedés szelektívnek tekinthető, ha ezek az intézkedések – de facto – nem minden belföldi vállalatra vonatkoznak (44): Az előzőekből következik, hogy azok az intézkedések, amelyek alapvetően az összes ágazatnak nyújthatók, szelektívnek tekinthetők, ha de facto nem vonatkoznak az adott ország minden vállalatára. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottságnak ezzel ellentétben az a véleménye, hogy a Bíróság adott bizonyos szempontokat arra vonatkozóan, hogy egy ilyen küszöb bevezetése lehet szelektív, akkor is, ha az intézkedés számos különböző ágazatra érvényes. Így a Bíróság a második kérdésre adott válaszában kiemelten azt állapította meg, hogy egy állami intézkedés sem a kedvezményezett vállalatok száma alapján, sem a vállalatokat magába foglaló ágazatok sokfélesége és jelentősége alapján nem tekinthető általános gazdaságpolitikai intézkedésnek (43). Továbbá a Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint számos, nem ágazat-specifikus intézkedés szelektívnek tekinthető, ha ezek az intézkedések – de facto – nem minden belföldi vállalatra vonatkoznak (44): Az előzőekből következik, hogy azok az intézkedések, amelyek alapvetően az összes ágazatnak nyújthatók, szelektívnek tekinthetők, ha de facto nem vonatkoznak az adott ország minden vállalatára.

| (96) | Ez a látásmód a Bizottság egy, az osztrák energiailleték-visszatérítésről szóló határozatában is kifejezésre jut (45). A Bíróság fenti ítéletével kapcsolatban Ausztria oly módon bővítette ki az intézkedés hatályát, hogy immár az összes ágazat vállalatai igénybe vehették az energiailleték-visszatérítést. A Bizottság azonban a megváltoztatott szabályozást továbbra is szelektívnek ítélte meg, mivel ugyan a visszatérítést formálisan minden vállalatra kiterjesztették, de facto azonban csak a nettó termelési értékhez viszonyítva magas energiafogyasztású vállalatoknak kedvez (46). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az illeték-visszatérítés esetében egy jogellenes (vagyis be nem jelentett) és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásról van szó (47). |
| --- | --- |

(96)

Ez a látásmód a Bizottság egy, az osztrák energiailleték-visszatérítésről szóló határozatában is kifejezésre jut (45). A Bíróság fenti ítéletével kapcsolatban Ausztria oly módon bővítette ki az intézkedés hatályát, hogy immár az összes ágazat vállalatai igénybe vehették az energiailleték-visszatérítést. A Bizottság azonban a megváltoztatott szabályozást továbbra is szelektívnek ítélte meg, mivel ugyan a visszatérítést formálisan minden vállalatra kiterjesztették, de facto azonban csak a nettó termelési értékhez viszonyítva magas energiafogyasztású vállalatoknak kedvez (46). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az illeték-visszatérítés esetében egy jogellenes (vagyis be nem jelentett) és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásról van szó (47).

| (97) | A Bizottság határozata később azt eredményezte, hogy az osztrák Közigazgatási Bíróság a Bíróság előzetes döntését kérvényezte (48). Az osztrák Közigazgatási Bíróság által benyújtott kérdések arra vonatkoztak, milyen területi hatállyal bírnak az illeték-jóváírás jogellenességének következményei, és a Bíróság nem ítélte meg újra a törvényt a szelektivitás szempontjából. Ez a szempont azonban a főtanácsnok észrevételeinek tárgyát képezte. A főtanácsnok indítványában kifejtette:”... ahogy a Bizottság kiemeli, azáltal, hogy (a termelő iparágakon felül) csak a 0,35 %-os küszöb miatt nem kizárt szolgáltató vállalatok részesülnének visszatérítésben, csupán a támogatás kedvezményezettjeinek körét bővítik. De ezzel a támogatás, mint olyan mégsem veszítené el a hatását, mivel a szelektivitás kritériuma továbbra is fennállna.” (49). A főtanácsnok megállapította továbbá: „A Bizottság 2004-es határozatában olvasható indoklása meggyőző, amennyiben a megváltozott szabályozásban foglalt 0,35 %-os küszöb szelektivitásáról van szó (...)” (50). |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság határozata később azt eredményezte, hogy az osztrák Közigazgatási Bíróság a Bíróság előzetes döntését kérvényezte (48). Az osztrák Közigazgatási Bíróság által benyújtott kérdések arra vonatkoztak, milyen területi hatállyal bírnak az illeték-jóváírás jogellenességének következményei, és a Bíróság nem ítélte meg újra a törvényt a szelektivitás szempontjából. Ez a szempont azonban a főtanácsnok észrevételeinek tárgyát képezte. A főtanácsnok indítványában kifejtette:”... ahogy a Bizottság kiemeli, azáltal, hogy (a termelő iparágakon felül) csak a 0,35 %-os küszöb miatt nem kizárt szolgáltató vállalatok részesülnének visszatérítésben, csupán a támogatás kedvezményezettjeinek körét bővítik. De ezzel a támogatás, mint olyan mégsem veszítené el a hatását, mivel a szelektivitás kritériuma továbbra is fennállna.” (49). A főtanácsnok megállapította továbbá: „A Bizottság 2004-es határozatában olvasható indoklása meggyőző, amennyiben a megváltozott szabályozásban foglalt 0,35 %-os küszöb szelektivitásáról van szó (...)” (50).

| (98) | A Bizottság ebből arra következtet, hogy a 0,5 %-os küszöb jelen esetben egy szelektív kritérium, amely által a bejelentett intézkedés igénybevétele csak a nagy villamosenergia-fogyasztókra korlátozódik, miközben a nem nagy villamosenergia-fogyasztók részvétele kizárt. Függetlenül az intézkedésből profitáló ágazatok számától, a küszöb, mint olyan azt eredményezi, hogy a bejelentett intézkedés nem válik minden belföldi vállalat hasznára. Ezért a bejelentett intézkedést a küszöb teszi szelektívvé. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság ebből arra következtet, hogy a 0,5 %-os küszöb jelen esetben egy szelektív kritérium, amely által a bejelentett intézkedés igénybevétele csak a nagy villamosenergia-fogyasztókra korlátozódik, miközben a nem nagy villamosenergia-fogyasztók részvétele kizárt. Függetlenül az intézkedésből profitáló ágazatok számától, a küszöb, mint olyan azt eredményezi, hogy a bejelentett intézkedés nem válik minden belföldi vállalat hasznára. Ezért a bejelentett intézkedést a küszöb teszi szelektívvé.

| (99) | A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy csak azok a vállalatok vehetik igénybe a vizsgálandó mentességi mechanizmust, amelyek az osztrák energiaadó-visszatérítésről szóló törvény értelmében, amely törvény a Bizottság C-33/2003 számú állami támogatásokról szóló ügyben hozott határozatának tárgya volt, illeték-visszatérítésben részesülnek. A Bizottságnak az akkori határozatban szereplő érvelése a jelen esetre is érvényes. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy csak azok a vállalatok vehetik igénybe a vizsgálandó mentességi mechanizmust, amelyek az osztrák energiaadó-visszatérítésről szóló törvény értelmében, amely törvény a Bizottság C-33/2003 számú állami támogatásokról szóló ügyben hozott határozatának tárgya volt, illeték-visszatérítésben részesülnek. A Bizottságnak az akkori határozatban szereplő érvelése a jelen esetre is érvényes.

| (100) | Ami az Ausztria által előterjesztett második érvelési vonalat illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés azért is szelektív, mert de facto elsősorban bizonyos nagy villamosenergia-ráfordítást igénylő árukat előállító vállalatokat korlátozott számban céloz meg. A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy intézkedést nem céljai vagy okai alapján, hanem a hatása alapján kell vizsgálni (51). Egy intézkedés még akkor is szelektívnek tekinthető, ha formálisan minden ágazat és vállalat számára hasznos, de facto azonban nem az összes belföldi vállalat javát szolgálja. A Bíróság ezzel kapcsolatban megállapította: „Sem a kedvezményezett vállalatok magas száma alapján, sem azon ágazatok sokfélesége és jelentősége alapján, melyekhez ezek a vállalatok tartoznak, nem tekinthető egy szabályozás általános gazdaságpolitikai intézkedésnek.” (52). |
| --- | --- |

(100)

Ami az Ausztria által előterjesztett második érvelési vonalat illeti, a Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett intézkedés azért is szelektív, mert de facto elsősorban bizonyos nagy villamosenergia-ráfordítást igénylő árukat előállító vállalatokat korlátozott számban céloz meg. A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy intézkedést nem céljai vagy okai alapján, hanem a hatása alapján kell vizsgálni (51). Egy intézkedés még akkor is szelektívnek tekinthető, ha formálisan minden ágazat és vállalat számára hasznos, de facto azonban nem az összes belföldi vállalat javát szolgálja. A Bíróság ezzel kapcsolatban megállapította: „Sem a kedvezményezett vállalatok magas száma alapján, sem azon ágazatok sokfélesége és jelentősége alapján, melyekhez ezek a vállalatok tartoznak, nem tekinthető egy szabályozás általános gazdaságpolitikai intézkedésnek.” (52).

| (101) | A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett szabályozás nagyon kevés, elsősorban árukat termelő vállalatra koncentrálódik. Ebben az összefüggésben Ausztria 2010. szeptember 9-én a küszöb alatti támogatási intenzitást nyújtó szabályozás akkori alkalmazására alapuló adatokat szolgáltatott. Ezen adatok szerint a körülbelül 300 000 osztrák vállalatból csak körülbelül 2 000 vállalat igényelte a szabályozás igénybevételét (azaz az összes osztrák vállalkozások kevesebb, mint 1 %-a). Továbbá a szabályozás jelenlegi alkalmazásának keretén belül az eszközök 66 %-a a az árutermelésben tevékenykedő vállalatok javát szolgálja. (53) Arra az esetre vonatkozóan, ha Ausztria a támogatási intenzitásokat a de minimis küszöb – amely alatt a szabályozást jelenleg átmenetileg alkalmazzák – fölé emelné, a Bizottság megállapította, hogy az intézkedés akkor feltehetően még inkább az árutermelés területén tevékenykedő vállalatokra koncentrálódna. Ez abban mutatkozik meg, hogy az Ausztria által szolgáltatott adatok alapján csak tizenkét vállalat profitálna a magasabb támogatási intenzitásból, mint az eset szabályzásának jelenleg hatályos változatának keretében, és e vállalatok közül csak kettő tevékenykedik a közlekedési szektorban, míg tíz közülük az árutermelésben (54). |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett szabályozás nagyon kevés, elsősorban árukat termelő vállalatra koncentrálódik. Ebben az összefüggésben Ausztria 2010. szeptember 9-én a küszöb alatti támogatási intenzitást nyújtó szabályozás akkori alkalmazására alapuló adatokat szolgáltatott. Ezen adatok szerint a körülbelül 300 000 osztrák vállalatból csak körülbelül 2 000 vállalat igényelte a szabályozás igénybevételét (azaz az összes osztrák vállalkozások kevesebb, mint 1 %-a). Továbbá a szabályozás jelenlegi alkalmazásának keretén belül az eszközök 66 %-a a az árutermelésben tevékenykedő vállalatok javát szolgálja. (53) Arra az esetre vonatkozóan, ha Ausztria a támogatási intenzitásokat a de minimis küszöb – amely alatt a szabályozást jelenleg átmenetileg alkalmazzák – fölé emelné, a Bizottság megállapította, hogy az intézkedés akkor feltehetően még inkább az árutermelés területén tevékenykedő vállalatokra koncentrálódna. Ez abban mutatkozik meg, hogy az Ausztria által szolgáltatott adatok alapján csak tizenkét vállalat profitálna a magasabb támogatási intenzitásból, mint az eset szabályzásának jelenleg hatályos változatának keretében, és e vállalatok közül csak kettő tevékenykedik a közlekedési szektorban, míg tíz közülük az árutermelésben (54).

| (102) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett szabályozás az osztrák gazdaság vállalatainak többsége számára egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben kedvez, míg főleg az ezen ágazatok egyikében, nevezetesen az árutermelésben tevékenykedő vállalatok részesülnek a kedvezményből. Azon ágazatok számától függetlenül, amelyekben a vállalatok az intézkedésből profitálhatnak, az intézkedés főként a termékeket gyártó vállalatokra összpontosít, és így de facto szelektívnek tekintendő. |
| --- | --- |

(102)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett szabályozás az osztrák gazdaság vállalatainak többsége számára egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben kedvez, míg főleg az ezen ágazatok egyikében, nevezetesen az árutermelésben tevékenykedő vállalatok részesülnek a kedvezményből. Azon ágazatok számától függetlenül, amelyekben a vállalatok az intézkedésből profitálhatnak, az intézkedés főként a termékeket gyártó vállalatokra összpontosít, és így de facto szelektívnek tekintendő.

| (103) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus szelektív, egyrészt, mivel előírja a 0,5 %-os küszöböt, ami miatt ez az intézkedés csak a nagy villamosenergia-fogyasztókra vonatkozik, másrészt, mivel ezek a vállalatok elsősorban az árutermelés területén tevékenykednek. |
| --- | --- |

(103)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus szelektív, egyrészt, mivel előírja a 0,5 %-os küszöböt, ami miatt ez az intézkedés csak a nagy villamosenergia-fogyasztókra vonatkozik, másrészt, mivel ezek a vállalatok elsősorban az árutermelés területén tevékenykednek.

| (104) | A Bizottság megállapítja, hogy egy intézkedés szelektív jellege ellenére sem teljesíti a szelektivitás feltételét, létjogosultságának alapját az őt magában foglaló rendszer természete vagy belső felépítése képezi (55). A Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint ezt az érintett tagállamnak kell bizonyítania (56). |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megállapítja, hogy egy intézkedés szelektív jellege ellenére sem teljesíti a szelektivitás feltételét, létjogosultságának alapját az őt magában foglaló rendszer természete vagy belső felépítése képezi (55). A Bizottság megjegyzi, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint ezt az érintett tagállamnak kell bizonyítania (56).

| (105) | A Bíróság fejtegetése szerint különbséget kell tenni az e szabályozáson kívül eső, egy bizonyos adószabályozással követett célok és a magában az adórendszerben rejlő, e célok eléréséhez szükséges mechanizmusok között. Az intézkedést magában foglaló adórendszer természetére, ill. belső felépítésére való hivatkozás indoklásaként kizárólag ez utóbbi mechanizmusok vehetők figyelembe (57). A külső célokat az összeegyeztethetőség vizsgálata során kell figyelembe venni (58). |
| --- | --- |

(105)

A Bíróság fejtegetése szerint különbséget kell tenni az e szabályozáson kívül eső, egy bizonyos adószabályozással követett célok és a magában az adórendszerben rejlő, e célok eléréséhez szükséges mechanizmusok között. Az intézkedést magában foglaló adórendszer természetére, ill. belső felépítésére való hivatkozás indoklásaként kizárólag ez utóbbi mechanizmusok vehetők figyelembe (57). A külső célokat az összeegyeztethetőség vizsgálata során kell figyelembe venni (58).

| (106) | Ausztria felfogása szerint az összegeknek a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerinti differenciálása azt célozza, hogy figyelembe vegye a vállalatok kapacitását a további illetékek kiszabásával összefüggésben. Továbbá a mentességi mechanizmus nem befolyásolja a zöld energiáról szóló törvényben előirányzott környezetvédelmi előnyöket, mivel az zöld áram termelés támogatására fordított támogatási összegeket nem csökkentik. Csak bizonyos vállalatok környezeti költségeinek csökkentésével teremthető meg a zöld áram hosszú távú finanszírozási mechanizmusa, ami pedig szükséges ahhoz, hogy biztosítani tudják a megújuló energia előmozdítását. |
| --- | --- |

(106)

Ausztria felfogása szerint az összegeknek a zöld energiáról szóló törvény 22c. cikke szerinti differenciálása azt célozza, hogy figyelembe vegye a vállalatok kapacitását a további illetékek kiszabásával összefüggésben. Továbbá a mentességi mechanizmus nem befolyásolja a zöld energiáról szóló törvényben előirányzott környezetvédelmi előnyöket, mivel az zöld áram termelés támogatására fordított támogatási összegeket nem csökkentik. Csak bizonyos vállalatok környezeti költségeinek csökkentésével teremthető meg a zöld áram hosszú távú finanszírozási mechanizmusa, ami pedig szükséges ahhoz, hogy biztosítani tudják a megújuló energia előmozdítását.

| (107) | A Bizottság ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az elszámolóárral létrehozott rendszer intrinzikus célja olyan bevételek elérése, amelyeket különösen a megújuló energia előmozdítására szándékoznak fordítani. A mentességi mechanizmus ezzel szemben azon a célkitűzésen alapul, hogy növelje a nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességét, azáltal, hogy alacsonyabb árat kell fizetniük a villamos energiáért, és így erősítsék az elszámolóárra építő rendszer elfogadottságát. Ezzel a rendszer logikáján és belső felépítésén kívülálló célt követnek. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az elszámolóárral létrehozott rendszer intrinzikus célja olyan bevételek elérése, amelyeket különösen a megújuló energia előmozdítására szándékoznak fordítani. A mentességi mechanizmus ezzel szemben azon a célkitűzésen alapul, hogy növelje a nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességét, azáltal, hogy alacsonyabb árat kell fizetniük a villamos energiáért, és így erősítsék az elszámolóárra építő rendszer elfogadottságát. Ezzel a rendszer logikáján és belső felépítésén kívülálló célt követnek.

| (108) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy ilyen extrinzikus cél követése nem használható fel egy intézkedésnek az adórendszer természete, illetve belső felépítése alapján történő igazolására (59). Ez csak az összeegyeztethetőség vizsgálata során elemezhető (60). |
| --- | --- |

(108)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy ilyen extrinzikus cél követése nem használható fel egy intézkedésnek az adórendszer természete, illetve belső felépítése alapján történő igazolására (59). Ez csak az összeegyeztethetőség vizsgálata során elemezhető (60).

| (109) | A Bizottság megállapítja, hogy mindkét, Ausztria által megnevezett, a mentességi mechanizmust a rendszer logikájával és belső felépítésével igazoló érvelés alátámasztására hivatott állami támogatásról szóló határozatban más szituáció állt fenn. Az N 271/06 számú, Dánia adószabályairól szóló határozat a hőfeleslegekkel kapcsolatban arra irányul, hogy az összes energiatermékre vonatkozóan biztosítsa az adózási bánásmód semlegességét, és nem arra, hogy javítsa a versenyképességet. Az N 860/06 számú kettős felhasználású energiatermékek németországi energiaadó-mentésségéről szóló határozat arra az alapelvre épít, hogy csak a tüzelőanyagként vagy üzemanyagként felhasznált energiaterméket adóztassák meg. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megállapítja, hogy mindkét, Ausztria által megnevezett, a mentességi mechanizmust a rendszer logikájával és belső felépítésével igazoló érvelés alátámasztására hivatott állami támogatásról szóló határozatban más szituáció állt fenn. Az N 271/06 számú, Dánia adószabályairól szóló határozat a hőfeleslegekkel kapcsolatban arra irányul, hogy az összes energiatermékre vonatkozóan biztosítsa az adózási bánásmód semlegességét, és nem arra, hogy javítsa a versenyképességet. Az N 860/06 számú kettős felhasználású energiatermékek németországi energiaadó-mentésségéről szóló határozat arra az alapelvre épít, hogy csak a tüzelőanyagként vagy üzemanyagként felhasznált energiaterméket adóztassák meg.

| (110) | Az előzőekből következik, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztó termelési ágak bejelentett mentésségét nem igazolja a rendszer természete vagy belső felépítése. |
| --- | --- |

(110)

Az előzőekből következik, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztó termelési ágak bejelentett mentésségét nem igazolja a rendszer természete vagy belső felépítése.

| (111) | Ennek eredményeképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedés teljesíti a szelektivitás feltételét, hiszen de facto szelektív és nem a rendszer természete és belső felépítése igazolják létjogosultságát. |
| --- | --- |

(111)

Ennek eredményeképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett intézkedés teljesíti a szelektivitás feltételét, hiszen de facto szelektív és nem a rendszer természete és belső felépítése igazolják létjogosultságát.

5.1.4.   A verseny torzítása és a kereskedelem hátrányos befolyásolása

| (112) | A Bizottság megítélése szerint működési támogatásnak minősülő intézkedés kedvezményezettjei túlnyomórészt nagy villamosenergia-igényű árukat, például fém- vagy papírtermékeket termelnek (61). Ezekben a gazdasági ágakban a tagállamok között kereskedelem zajlik, és a vállalatok más tagállamok vállalataival állnak versenyben. Ezért a szóban forgó intézkedés alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és hátrányosan befolyásolja a kereskedelmet a belső piacon. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megítélése szerint működési támogatásnak minősülő intézkedés kedvezményezettjei túlnyomórészt nagy villamosenergia-igényű árukat, például fém- vagy papírtermékeket termelnek (61). Ezekben a gazdasági ágakban a tagállamok között kereskedelem zajlik, és a vállalatok más tagállamok vállalataival állnak versenyben. Ezért a szóban forgó intézkedés alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt és hátrányosan befolyásolja a kereskedelmet a belső piacon.

5.1.5.   Következtetés

| (113) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, mivel a nagy villamosenergia-fogyasztókat szelektív előnyhöz juttatva az állami források veszteségét okozza. Ebből következően az intézkedés hátrányosan befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzíthatja a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, mivel a nagy villamosenergia-fogyasztókat szelektív előnyhöz juttatva az állami források veszteségét okozza. Ebből következően az intézkedés hátrányosan befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet és torzíthatja a versenyt a belső piacon.

5.2.   A támogatás jogszerűsége

| (114) | Ausztria kötelezte magát arra, hogy a támogatást nem lépteti életbe azelőtt, hogy azt az Európai Bizottság engedélyezné. Ausztria a végrehajtás előtt jelentette be az intézkedést és ezzel eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének (62). |
| --- | --- |

(114)

Ausztria kötelezte magát arra, hogy a támogatást nem lépteti életbe azelőtt, hogy azt az Európai Bizottság engedélyezné. Ausztria a végrehajtás előtt jelentette be az intézkedést és ezzel eleget tett az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének (62).

5.3.   A támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálata

| (115) | A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat egy támogatást. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak kell bizonyítania, hogy egy intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető (63). |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat egy támogatást. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a tagállamnak kell bizonyítania, hogy egy intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető (63).

| (116) | A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése hatálya alá eső támogatási ügyekben jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik (64). E mérlegelés gyakorlása során a Bizottság iránymutatásokat és közleményeket tett közzé, amelyekben kritériumokat határozott meg és amely kritériumok szerint a támogatások meghatározott fajtái az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. A Bizottságot az állandó ítélkezési gyakorlat szerint kötik a támogatás-ellenőrzés területén általa közzétett iránymutatások és közlemények, amennyiben azok nem térnek el az EUMSZ előírásaitól és azokat a tagállamok elismerik (65). |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése hatálya alá eső támogatási ügyekben jelentős mérlegelési jogkörrel rendelkezik (64). E mérlegelés gyakorlása során a Bizottság iránymutatásokat és közleményeket tett közzé, amelyekben kritériumokat határozott meg és amely kritériumok szerint a támogatások meghatározott fajtái az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. A Bizottságot az állandó ítélkezési gyakorlat szerint kötik a támogatás-ellenőrzés területén általa közzétett iránymutatások és közlemények, amennyiben azok nem térnek el az EUMSZ előírásaitól és azokat a tagállamok elismerik (65).

| (117) | Ezért következő lépésben azt kell megvizsgálni, hogy a bejelentett támogatás egy vagy több iránymutatás vagy közlemény alkalmazási körébe esik-e, és hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e, mivel megfelel az iránymutatásokban és közleményekben meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

(117)

Ezért következő lépésben azt kell megvizsgálni, hogy a bejelentett támogatás egy vagy több iránymutatás vagy közlemény alkalmazási körébe esik-e, és hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e, mivel megfelel az iránymutatásokban és közleményekben meghatározott kritériumoknak.

| (118) | Ausztria azt állítja, hogy a bejelentett intézkedés a környezetvédelmi állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (66) alkalmazási körébe esik, illetve ezek az iránymutatások rá megfelelően alkalmazandók. Ausztria ezenkívül úgy véli, hogy a támogatás az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körébe tartozik (67). |
| --- | --- |

(118)

Ausztria azt állítja, hogy a bejelentett intézkedés a környezetvédelmi állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (66) alkalmazási körébe esik, illetve ezek az iránymutatások rá megfelelően alkalmazandók. Ausztria ezenkívül úgy véli, hogy a támogatás az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körébe tartozik (67).

| (119) | Vannak azonban olyan pontosan meghatározott esetek, amelyekben működési támogatás nyújtható. Működési támogatást különösen adókedvezmények formájában nyújtanak meghatározott feltételek mellett a környezetvédelmi iránymutatás 4. fejezete (68) alapján vagy az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke (69) alapján. Továbbá az intézkedések meghatározott feltételek mellett közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálhatók. |
| --- | --- |

(119)

Vannak azonban olyan pontosan meghatározott esetek, amelyekben működési támogatás nyújtható. Működési támogatást különösen adókedvezmények formájában nyújtanak meghatározott feltételek mellett a környezetvédelmi iránymutatás 4. fejezete (68) alapján vagy az általános csoportmentességi rendelet 25. cikke (69) alapján. Továbbá az intézkedések meghatározott feltételek mellett közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálhatók.

5.3.1.   Környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatások

| (120) | A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körének definíciója (70):






  (58) | Ezt az iránymutatást a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásokra kell alkalmazni. Az iránymutatást az állami támogatásra vonatkozó egyéb közösségi politikákkal, az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés egyéb rendelkezéseivel és az e szerződések alapján elfogadott jogszabályokkal összehangoltan kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

(120)

A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körének definíciója (70):

(58)

| (59) | Ezt az iránymutatást kell alkalmazni az EK-Szerződésben szabályozott ágazatokban nyújtott környezetvédelmi támogatásra. Az iránymutatás azon ágazatokra is vonatkozik, amelyekről külön közösségi, állami támogatásra vonatkozó szabályok rendelkeznek (acélfeldolgozás, hajógyártás, gépjárműipar, szintetikus szálak, szállítás, szén, mezőgazdaság és halászat), kivéve, ha e különös szabályok másképp rendelkeznek. |
| --- | --- |

(59)

| (121) | A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás (70) pontjának 1) alpontja szerint a környezetvédelem minden olyan intézkedés, amely fizikai környezetünknek vagy természeti erőforrásainknak a kedvezményezett saját tevékenységei által történő károsodását hivatott felszámolni vagy megakadályozni, az ilyen károsodás kockázatának csökkentése, illetve a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználásának eredményezése céljából, beleértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát is. A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás (151) pontjából kiderül, hogy a legalább közvetett módon a környezetvédelem javulását előidéző intézkedések is a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körébe tartoznak. |
| --- | --- |

(121)

A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás (70) pontjának 1) alpontja szerint a környezetvédelem minden olyan intézkedés, amely fizikai környezetünknek vagy természeti erőforrásainknak a kedvezményezett saját tevékenységei által történő károsodását hivatott felszámolni vagy megakadályozni, az ilyen károsodás kockázatának csökkentése, illetve a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználásának eredményezése céljából, beleértve az energiatakarékossági intézkedéseket és a megújuló energiaforrások használatát is. A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás (151) pontjából kiderül, hogy a legalább közvetett módon a környezetvédelem javulását előidéző intézkedések is a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körébe tartoznak.

| (122) | Ausztria úgy véli, hogy a mentességi mechanizmus két okból járul hozzá közvetve a környezetvédelemhez: A mechanizmus egyrészt fontos feltétel ahhoz, hogy magasabb szinten biztosítsák a politikai támogatást az elszámolóár emeléséhez, ami viszont szükséges ahhoz, hogy finanszírozni tudják a megújuló energiaforrásokból való villamosenergia-termelés további kiépítését, másrészt maga után vonja az áramfogyasztási díjak emelkedését és ezáltal energia-hatékonyabb fellépésre ösztönöz. |
| --- | --- |

(122)

Ausztria úgy véli, hogy a mentességi mechanizmus két okból járul hozzá közvetve a környezetvédelemhez: A mechanizmus egyrészt fontos feltétel ahhoz, hogy magasabb szinten biztosítsák a politikai támogatást az elszámolóár emeléséhez, ami viszont szükséges ahhoz, hogy finanszírozni tudják a megújuló energiaforrásokból való villamosenergia-termelés további kiépítését, másrészt maga után vonja az áramfogyasztási díjak emelkedését és ezáltal energia-hatékonyabb fellépésre ösztönöz.

| (123) | A Bizottság az első érv tekintetében megállapítja, hogy az elszámolóár és a megújuló energiaforrásokból való villamosenergia-termelés növelés között nincs szükségszerű kapcsolat. Ausztria az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/28/EK irányelv (a továbbiakban: „megújuló energiaforrásokról szóló irányelv”) (71) értelmében köteles a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelését növelni. Ausztria azonban szabadon dönthet arról, hogy hogyan finanszírozza ezt.. Ausztria például adóból származó bevételeket is felhasználhatna erre a célra. Ezért a mentességi mechanizmus tehát nem szükséges ahhoz, hogy a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelést növeljék. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság az első érv tekintetében megállapítja, hogy az elszámolóár és a megújuló energiaforrásokból való villamosenergia-termelés növelés között nincs szükségszerű kapcsolat. Ausztria az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/28/EK irányelv (a továbbiakban: „megújuló energiaforrásokról szóló irányelv”) (71) értelmében köteles a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelését növelni. Ausztria azonban szabadon dönthet arról, hogy hogyan finanszírozza ezt.. Ausztria például adóból származó bevételeket is felhasználhatna erre a célra. Ezért a mentességi mechanizmus tehát nem szükséges ahhoz, hogy a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelést növeljék.

| (124) | A második érvet illetően a Bizottság megállapítja, hogy a mentességi mechanizmus felső határként funkcionál. A nagy villamosenergia-fogyasztók által villamos energiáért átlagosan fizetett ár minden a küszöb fölött lévő, pluszban elfogyasztott kWh-val csökken. Így a mentességi mechanizmus ahelyett, hogy az energiahatékonyság támogatására ösztönözne, inkább az energiahatékonyság romlását okozza. |
| --- | --- |

(124)

A második érvet illetően a Bizottság megállapítja, hogy a mentességi mechanizmus felső határként funkcionál. A nagy villamosenergia-fogyasztók által villamos energiáért átlagosan fizetett ár minden a küszöb fölött lévő, pluszban elfogyasztott kWh-val csökken. Így a mentességi mechanizmus ahelyett, hogy az energiahatékonyság támogatására ösztönözne, inkább az energiahatékonyság romlását okozza.

| (125) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus nem tartozik a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus nem tartozik a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás alkalmazási körébe.

| (126) | Még ha az intézkedés a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körébe esne is, ami jelen esetben nem áll fenn, a Bizottság megállapítja, hogy a belső piaccal nem lehetne összeegyeztethetőnek nyilvánítani, mivel nem teljesülnek a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetében megnevezett feltételek. |
| --- | --- |

(126)

Még ha az intézkedés a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körébe esne is, ami jelen esetben nem áll fenn, a Bizottság megállapítja, hogy a belső piaccal nem lehetne összeegyeztethetőnek nyilvánítani, mivel nem teljesülnek a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetében megnevezett feltételek.

| (127) | A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében az összeegyeztethetőség vizsgálatával kapcsolatban a közösségi jog által szabályozott és a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókat különböztetünk meg. Az elszámolóár formájában kivetett parafiskális illeték nem uniós szinten szabályozott környezetvédelmi adó. A Bizottság ennek fényében megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban kötelező érvényű célokat határoztak meg, azonban a tagállamokra bízták annak eldöntését, hogy ezeket a célokat hogyan érik el. |
| --- | --- |

(127)

A környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében az összeegyeztethetőség vizsgálatával kapcsolatban a közösségi jog által szabályozott és a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókat különböztetünk meg. Az elszámolóár formájában kivetett parafiskális illeték nem uniós szinten szabályozott környezetvédelmi adó. A Bizottság ennek fényében megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban kötelező érvényű célokat határoztak meg, azonban a tagállamokra bízták annak eldöntését, hogy ezeket a célokat hogyan érik el.

| (128) | Ebből következően a mentességi mechanizmust a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete szerinti, a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókra vonatkozó szabályok alapján kellene vizsgálni (72). |
| --- | --- |

(128)

Ebből következően a mentességi mechanizmust a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete szerinti, a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókra vonatkozó szabályok alapján kellene vizsgálni (72).

| (129) | E rendelkezések szerint a tagállam köteles információkat szolgáltatni a mentességet/kedvezményeket élvező ágazatokról vagy a támogatásban kedvezményezett csoportokról, minden érintett ágazaton belül a fő kedvezményezettek helyzetéről, valamint arról, hogy miként járul hozzá az adóztatás a környezetvédelemhez. A kedvezményezett gazdasági ágazatot tárgyilagosan kell leírni, és meg kell adni minden egyes gazdasági ágazat legjelentősebb kedvezményezettjeit (különös tekintettel a forgalomra, a piaci részesedésre és az adó kiszámítási alapjára) (73). Ezen információk alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a környezetvédelmi adókedvezmények vagy mentességek szükségesek vagy arányosak-e. Ami a szükségesség szempontját illeti, a kedvezményezetteket objektív és átlátható szempontok szerint kell kiválasztani; a környezetvédelmi adónak a kedvezmény nélkül a termelési költségek jelentős növekedését kell maga után vonnia, amely többletköltséget nem lehet továbbhárítani a vásárlókra anélkül, hogy ez jelentős forgalmi veszteséget okozna. (74) Ami a támogatás arányosságát illeti, a mindenkori államnak bizonyítania kell, hogy minden egyes kedvezményezett kiveszi a részét a nemzeti adófizetésből, úgy hogy messzemenően megfelel annak a környezetvédelmi elvárásnak, hogy a nemzeti adók legalább 20 %-át fizeti, kivéve, ha egy alacsonyabb adókulcs indokolt, és a kedvezményeket vagy a mentességet a környezetvédelmi célok elérését előirányzó megállapodásokhoz kötik (75). |
| --- | --- |

(129)

E rendelkezések szerint a tagállam köteles információkat szolgáltatni a mentességet/kedvezményeket élvező ágazatokról vagy a támogatásban kedvezményezett csoportokról, minden érintett ágazaton belül a fő kedvezményezettek helyzetéről, valamint arról, hogy miként járul hozzá az adóztatás a környezetvédelemhez. A kedvezményezett gazdasági ágazatot tárgyilagosan kell leírni, és meg kell adni minden egyes gazdasági ágazat legjelentősebb kedvezményezettjeit (különös tekintettel a forgalomra, a piaci részesedésre és az adó kiszámítási alapjára) (73). Ezen információk alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a környezetvédelmi adókedvezmények vagy mentességek szükségesek vagy arányosak-e. Ami a szükségesség szempontját illeti, a kedvezményezetteket objektív és átlátható szempontok szerint kell kiválasztani; a környezetvédelmi adónak a kedvezmény nélkül a termelési költségek jelentős növekedését kell maga után vonnia, amely többletköltséget nem lehet továbbhárítani a vásárlókra anélkül, hogy ez jelentős forgalmi veszteséget okozna. (74) Ami a támogatás arányosságát illeti, a mindenkori államnak bizonyítania kell, hogy minden egyes kedvezményezett kiveszi a részét a nemzeti adófizetésből, úgy hogy messzemenően megfelel annak a környezetvédelmi elvárásnak, hogy a nemzeti adók legalább 20 %-át fizeti, kivéve, ha egy alacsonyabb adókulcs indokolt, és a kedvezményeket vagy a mentességet a környezetvédelmi célok elérését előirányzó megállapodásokhoz kötik (75).

| (130) | A Bizottság azonban megállapítja, hogy Ausztria a fentiekben megnevezett információkat – a Bizottság többszöri felszólítása ellenére – nem küldte meg a Bizottságnak (76). Következésképpen a Bizottság nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatás szükségszerű és arányos-e, és milyen módon járul hozzá a környezetvédelemhez. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság azonban megállapítja, hogy Ausztria a fentiekben megnevezett információkat – a Bizottság többszöri felszólítása ellenére – nem küldte meg a Bizottságnak (76). Következésképpen a Bizottság nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatás szükségszerű és arányos-e, és milyen módon járul hozzá a környezetvédelemhez.

5.3.2.   Analógia a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetével

| (131) | Tekintettel arra, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus még csak közvetetten sem járul hozzá a környezetvédelemhez, a Bizottság a továbbiakban azt vizsgálta, hogy a mentességi mechanizmus a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára jóváhagyható-e. |
| --- | --- |

(131)

Tekintettel arra, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus még csak közvetetten sem járul hozzá a környezetvédelemhez, a Bizottság a továbbiakban azt vizsgálta, hogy a mentességi mechanizmus a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetének analógiájára jóváhagyható-e.

| (132) | Ausztria szerint a mentességi mechanizmust a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. és 153. pontjában található, közösségi jog által szabályozott energiaadókra vonatkozó adókedvezményekről szóló előírásokkal analóg módon lehet vizsgálni. Ebben az összefüggésben a Bizottság arra emlékeztet, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete a környezetvédelmi adók csökkentésének kétfajta vizsgálatát írja elő, és ezek különböző következtetésekhez vezethetnek. Először is a 4. fejezet az energiaadó-irányelv keretében közösségi jog által szabályozott energiaadókat érintő kedvezményekre vonatkozó előírásokat tartalmaz, amelyek további vizsgálat nélkül a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, amennyiben az energiaadó-irányelvben meghatározott minimum adóösszegek betartásra kerülnek. Másodszor a 4. fejezet konkrét szabályokat tartalmaz a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adóengedmények, valamint az energiaadó irányelvben meghatározott minimum adóösszegek alatti, a közösségi jog által szabályozott energiaadó engedmények vizsgálatára vonatkozóan. E szabályok szerint a tagállam köteles többek között átfogó adatokat szolgáltatni a mindenkori intézkedés szükségszerűségének és arányosságának alátámasztására. Ausztria azzal érvel, hogy a Bizottság azon az alapon jóváhagyhatná a parafiskális illetékekre vonatkozó mentességi mechanizmust, hogy a kedvezményezett vállalatok az osztrák energiaadó legalább minimális összegét megfizetik. |
| --- | --- |

(132)

Ausztria szerint a mentességi mechanizmust a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. és 153. pontjában található, közösségi jog által szabályozott energiaadókra vonatkozó adókedvezményekről szóló előírásokkal analóg módon lehet vizsgálni. Ebben az összefüggésben a Bizottság arra emlékeztet, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete a környezetvédelmi adók csökkentésének kétfajta vizsgálatát írja elő, és ezek különböző következtetésekhez vezethetnek. Először is a 4. fejezet az energiaadó-irányelv keretében közösségi jog által szabályozott energiaadókat érintő kedvezményekre vonatkozó előírásokat tartalmaz, amelyek további vizsgálat nélkül a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, amennyiben az energiaadó-irányelvben meghatározott minimum adóösszegek betartásra kerülnek. Másodszor a 4. fejezet konkrét szabályokat tartalmaz a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adóengedmények, valamint az energiaadó irányelvben meghatározott minimum adóösszegek alatti, a közösségi jog által szabályozott energiaadó engedmények vizsgálatára vonatkozóan. E szabályok szerint a tagállam köteles többek között átfogó adatokat szolgáltatni a mindenkori intézkedés szükségszerűségének és arányosságának alátámasztására. Ausztria azzal érvel, hogy a Bizottság azon az alapon jóváhagyhatná a parafiskális illetékekre vonatkozó mentességi mechanizmust, hogy a kedvezményezett vállalatok az osztrák energiaadó legalább minimális összegét megfizetik.

| (133) | A Bizottság megállapítja, hogy eddigi határozathozatali gyakorlata, illetve az Európai Bíróságok ítélkezési gyakorlata során nem volt még olyan precedens értékű ügy, amelyben a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében található, a közösségi jog által szabályozott energiaadók vizsgálatára vonatkozó szabályokat a parafiskális illetékekkel analóg módon alkalmazták volna. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság megállapítja, hogy eddigi határozathozatali gyakorlata, illetve az Európai Bíróságok ítélkezési gyakorlata során nem volt még olyan precedens értékű ügy, amelyben a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében található, a közösségi jog által szabályozott energiaadók vizsgálatára vonatkozó szabályokat a parafiskális illetékekkel analóg módon alkalmazták volna.

| (134) | A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EU–jog egy kötelező rendelkezése akkor alkalmazható analóg módon, ha a következő két feltétel teljesül: Először is az adott tényállásra hatályos szabályoknak messzemenően meg kell felelni azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályoknak tartalmazniuk kell egy joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egyik általános alapelvével, és amely hiányosság az analóg alkalmazással megszüntethető (77). E feltételek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy az uniós jogban csak kivételes esetekben alkalmaznak analógiákat. |
| --- | --- |

(134)

A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EU–jog egy kötelező rendelkezése akkor alkalmazható analóg módon, ha a következő két feltétel teljesül: Először is az adott tényállásra hatályos szabályoknak messzemenően meg kell felelni azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályoknak tartalmazniuk kell egy joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egyik általános alapelvével, és amely hiányosság az analóg alkalmazással megszüntethető (77). E feltételek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy az uniós jogban csak kivételes esetekben alkalmaznak analógiákat.

| (135) | Először is az adott tényállásra hatályos szabályoknak messzemenően meg kell felelniük azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. Mivel a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete környezetvédelmi adó alóli mentességet vagy kedvezményeket tartalmaz, a zöld energiáról szóló törvény keretében a bejelentett illetékekre vonatkozó szabályoknak messzemenően meg kell felelniük az energiaadóra alkalmazandó szabályoknak.
  A Bizottság azonban megállapította, hogy az uniós jog szerinti, a környezetvédelmi adókra vonatkozóan fennálló jogi helyzet nem hasonlítható össze az uniós jog szerint a parafiskális illetékekre vonatkozó fennálló helyzettel. Míg az uniós jog nem tartalmaz a parafiskális illetékekre vonatkozó speciális szabályokat, tartalmaz speciális szabályokat a környezetvédelmi adók beszedésére vonatkozóan. Ebben különösen az energiaadó-irányelvben meghatározott minimum adóösszegről, valamint az ezen minimum összegek alóli mentésségről van szó, amelyet a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetének és az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkének feltételei között nyújtanak. A parafiskális illetékek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy sem a mentésségről vagy engedményről szóló szabály, sem a minimális mennyiségre vonatkozó szabály nincs. |
| --- | --- |

(135)

Először is az adott tényállásra hatályos szabályoknak messzemenően meg kell felelniük azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. Mivel a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete környezetvédelmi adó alóli mentességet vagy kedvezményeket tartalmaz, a zöld energiáról szóló törvény keretében a bejelentett illetékekre vonatkozó szabályoknak messzemenően meg kell felelniük az energiaadóra alkalmazandó szabályoknak.

A Bizottság azonban megállapította, hogy az uniós jog szerinti, a környezetvédelmi adókra vonatkozóan fennálló jogi helyzet nem hasonlítható össze az uniós jog szerint a parafiskális illetékekre vonatkozó fennálló helyzettel. Míg az uniós jog nem tartalmaz a parafiskális illetékekre vonatkozó speciális szabályokat, tartalmaz speciális szabályokat a környezetvédelmi adók beszedésére vonatkozóan. Ebben különösen az energiaadó-irányelvben meghatározott minimum adóösszegről, valamint az ezen minimum összegek alóli mentésségről van szó, amelyet a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetének és az általános csoportmentességi rendelet 25. cikkének feltételei között nyújtanak. A parafiskális illetékek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy sem a mentésségről vagy engedményről szóló szabály, sem a minimális mennyiségre vonatkozó szabály nincs.

| (136) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az osztrák szabályozás keretében fennálló parafiskális illetékek nincsenek semmilyen szabálynak alárendelve, amelyek az uniós jog szerint a környezetvédelmi adókra érvényes szabályoknak megfelel. |
| --- | --- |

(136)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az osztrák szabályozás keretében fennálló parafiskális illetékek nincsenek semmilyen szabálynak alárendelve, amelyek az uniós jog szerint a környezetvédelmi adókra érvényes szabályoknak megfelel.

| (137) | Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályoknak tartalmazniuk kell egy joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egyik általános alapelvével, és amely hiányosság az analóg alkalmazással megszüntethető. |
| --- | --- |

(137)

Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályoknak tartalmazniuk kell egy joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egyik általános alapelvével, és amely hiányosság az analóg alkalmazással megszüntethető.

| (138) | Azok az intézkedések, amelyek a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körén kívül esnek, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálhatók. A Bizottság ez alapján nem tudott a környezetvédelmi támogatásról szóló irányelvben olyan jellegű „hézagot” megállapítani, amely jogalapot biztosítana a bejelentett intézkedés analógia alapján való vizsgálatára. Ez a következtetés mindkét esetre érvényes, a közösségi jog által szabályozott és nem szabályozott adók analógiájára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(138)

Azok az intézkedések, amelyek a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás alkalmazási körén kívül esnek, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálhatók. A Bizottság ez alapján nem tudott a környezetvédelmi támogatásról szóló irányelvben olyan jellegű „hézagot” megállapítani, amely jogalapot biztosítana a bejelentett intézkedés analógia alapján való vizsgálatára. Ez a következtetés mindkét esetre érvényes, a közösségi jog által szabályozott és nem szabályozott adók analógiájára vonatkozóan.

| (139) | Továbbá, a parafiskális illetékek alóli mentességre vonatkozó szabályok hiányát nem lehet megoldani azzal, hogy párhuzamot vonnak az uniós jogban létező, energiaadó csökkentésekre vonatkozó szabályokkal. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a közösségi jog által szabályozott energiaadók csökkentésére vonatkozó szabályoknak a közösségi jog által nem szabályozott parafiskális illetékekre való analóg alkalmazása is azt jelentené, hogy a vállalatok az energiaadó irányelvben foglalt minimum adóösszeget ilyen jellegű parafiskális illetékek fizetésével tudnák betartani. Ebből következik, hogy egy ilyen megközelítés nincs összhangban az energiaadózási irányelv értelmével. A Bizottság úgy véli, hogy az energiaadó irányelv minimum összegeit csupán a közösségi jog által szabályozott energiaadó rendszer keretében történő alkalmazás céljából határozták meg. A közösségi jog által szabályozott területen kívüli referenciaként való használatuk nem tervezett alkalmazást idézne elő. A minimum összegeket egyértelműen nem abból a célból rögzítették, hogy ezzel meghatározzák azt az összes terhelést, amelyet a nagy villamosenergia-fogyasztóknak el kellene viselniük a környezet-specifikus szabályozó intézkedések alapján, mint ahogy az különösen az átvételi árról szóló finanszírozási mechanizmusból adódik. Az ilyen megközelítés esetén azt is elhanyagolnák, hogy az állami támogatások területén folytatott politika elfogadja a közösségi jog által szabályozott minimum összegek feletti adómentességre vonatkozó elnéző eljárásmódot, annak érdekében, hogy legalább bizonyos mértékben egységes bánásmódot biztosítsanak az összes tagállamban érvényben lévő minimum összegek betartásával. Ez az érv nem vonatkozik azonban a közösségi jog által nem szabályozott átvételi árrendszerből adódó terhekre, amelyek esetében az standard hozzájárulások eltérései a verseny torzulásához vezethetnek. |
| --- | --- |

(139)

Továbbá, a parafiskális illetékek alóli mentességre vonatkozó szabályok hiányát nem lehet megoldani azzal, hogy párhuzamot vonnak az uniós jogban létező, energiaadó csökkentésekre vonatkozó szabályokkal. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a közösségi jog által szabályozott energiaadók csökkentésére vonatkozó szabályoknak a közösségi jog által nem szabályozott parafiskális illetékekre való analóg alkalmazása is azt jelentené, hogy a vállalatok az energiaadó irányelvben foglalt minimum adóösszeget ilyen jellegű parafiskális illetékek fizetésével tudnák betartani. Ebből következik, hogy egy ilyen megközelítés nincs összhangban az energiaadózási irányelv értelmével. A Bizottság úgy véli, hogy az energiaadó irányelv minimum összegeit csupán a közösségi jog által szabályozott energiaadó rendszer keretében történő alkalmazás céljából határozták meg. A közösségi jog által szabályozott területen kívüli referenciaként való használatuk nem tervezett alkalmazást idézne elő. A minimum összegeket egyértelműen nem abból a célból rögzítették, hogy ezzel meghatározzák azt az összes terhelést, amelyet a nagy villamosenergia-fogyasztóknak el kellene viselniük a környezet-specifikus szabályozó intézkedések alapján, mint ahogy az különösen az átvételi árról szóló finanszírozási mechanizmusból adódik. Az ilyen megközelítés esetén azt is elhanyagolnák, hogy az állami támogatások területén folytatott politika elfogadja a közösségi jog által szabályozott minimum összegek feletti adómentességre vonatkozó elnéző eljárásmódot, annak érdekében, hogy legalább bizonyos mértékben egységes bánásmódot biztosítsanak az összes tagállamban érvényben lévő minimum összegek betartásával. Ez az érv nem vonatkozik azonban a közösségi jog által nem szabályozott átvételi árrendszerből adódó terhekre, amelyek esetében az standard hozzájárulások eltérései a verseny torzulásához vezethetnek.

| (140) | Ebből következik, hogy a parafiskális illetékek csökkentéséről szóló szabályok hiánya nem jelent az uniós jog általános alapelvével összeférhetetlen joghézagot, amelyet a közösségi jog által szabályozott energiaadó csökkentésről szóló, meglévő törvénnyel vont analógia segítségével lehetne megszüntetni. |
| --- | --- |

(140)

Ebből következik, hogy a parafiskális illetékek csökkentéséről szóló szabályok hiánya nem jelent az uniós jog általános alapelvével összeférhetetlen joghézagot, amelyet a közösségi jog által szabályozott energiaadó csökkentésről szóló, meglévő törvénnyel vont analógia segítségével lehetne megszüntetni.

| (141) | Még ha az analóg alkalmazás lehetséges is lenne, a mentességi mechanizmust akkor sem lehetne semmi esetre sem összeegyeztethetőnek tekinteni, a (129) és a (133) preambulumbekezdésben felsorolt okok miatt. |
| --- | --- |

(141)

Még ha az analóg alkalmazás lehetséges is lenne, a mentességi mechanizmust akkor sem lehetne semmi esetre sem összeegyeztethetőnek tekinteni, a (129) és a (133) preambulumbekezdésben felsorolt okok miatt.

| (142) | A Bizottság az előbbiekből arra következtet, hogy a fent felsoroltak nem képeznek analógiát a bejelentett mentességi mechanizmus és a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete szerinti, a közösségi jog által szabályozott energiaadó csökkentés vizsgálatáról szóló szabályozás között, és ebből következően a mentességi mechanizmust egy ilyen analógia alapján nem hagyhatja jóvá. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság az előbbiekből arra következtet, hogy a fent felsoroltak nem képeznek analógiát a bejelentett mentességi mechanizmus és a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete szerinti, a közösségi jog által szabályozott energiaadó csökkentés vizsgálatáról szóló szabályozás között, és ebből következően a mentességi mechanizmust egy ilyen analógia alapján nem hagyhatja jóvá.

5.3.3.   Az általános csoportmentességi rendelet (továbbiakban csoportmentességi rendelet) 25. cikkével fennálló analógia

| (143) | A Bizottság továbbá azt is megvizsgálta, hogy jóváhagyhatja-e a mentességi mechanizmust a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógia alapján. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság továbbá azt is megvizsgálta, hogy jóváhagyhatja-e a mentességi mechanizmust a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógia alapján.

| (144) | Ausztria véleménye szerint a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének és a csoportmentességi rendelet 2. cikkének eltérő szövegezése egy bizonyos mozgásteret enged az intézkedés jóváhagyására a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógia alapján. Ausztria kifejtette, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja kimondja:

  „Annak érdekében, hogy a támogatást az EK-Szerződés 87. cikke értelmében jóváhagyják, a – különösen a 2003/96/EK irányelv révén – összehangolt adók csökkentésének vagy az azok alóli mentességnek összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és tiszteletben kell tartania az ott megszabott korlátokat és feltételeket.” |
| --- | --- |

(144)

Ausztria véleménye szerint a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének és a csoportmentességi rendelet 2. cikkének eltérő szövegezése egy bizonyos mozgásteret enged az intézkedés jóváhagyására a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógia alapján. Ausztria kifejtette, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 152. pontja kimondja:

„Annak érdekében, hogy a támogatást az EK-Szerződés 87. cikke értelmében jóváhagyják, a – különösen a 2003/96/EK irányelv révén – összehangolt adók csökkentésének vagy az azok alóli mentességnek összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és tiszteletben kell tartania az ott megszabott korlátokat és feltételeket.”

| (145) | A csoportmentességi rendelet 25. cikke ezzel szemben a következőképp hangzik:
  „A 2003/96/EK irányelv feltételeinek megfelelő, a környezeti adók csökkentése formájában nyújtott támogatási programokat a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti, a közös piaccal összeegyeztethető támogatási programoknak kell tekinteni, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (2) és (3) bekezdésében rögzített feltételek.” (78) |
| --- | --- |

(145)

A csoportmentességi rendelet 25. cikke ezzel szemben a következőképp hangzik:

„A 2003/96/EK irányelv feltételeinek megfelelő, a környezeti adók csökkentése formájában nyújtott támogatási programokat a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti, a közös piaccal összeegyeztethető támogatási programoknak kell tekinteni, és mentesülnek a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (2) és (3) bekezdésében rögzített feltételek.” (78)

| (146) | A fenti szövegezésekből Ausztria arra következtet, lehetséges, hogy a csoportmentességi rendelet 25. cikke tágabb értelemben fogalmaz, mint a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. pontja. Ausztria azzal érvelt, lehetséges, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152 pontja csak az energiaadó irányelvvel a közösségi jog szintjén szabályozott adókra érvényes, ezzel ellentétben a csoportmentességi rendelet 25. cikke csupán annyit követel, hogy a mentességi mechanizmus betartsa az energiaadó irányelvben meghatározott minimum adóösszeget, abban az esetben is, ha nem egy közösségi jog által szabályozott energiaadóról van szó. Ausztria nézete szerint ebből következően a csoportmentességi rendelet 25. cikke alkalmazható lehetne a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókedvezményekre, amelyek a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók lehetnének, amennyiben az általános adórendszer tartalmazza a minimum energiaadó összegeket. Ausztria, bár elismerte, hogy a zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások nem minősülnek adónak (79), de úgy vélte, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus a csoportmentességi rendelet 25. cikkében foglalt környezetvédelmi adókról szóló rendelet analógiájára vizsgálható és jóváhagyható lehetne. |
| --- | --- |

(146)

A fenti szövegezésekből Ausztria arra következtet, lehetséges, hogy a csoportmentességi rendelet 25. cikke tágabb értelemben fogalmaz, mint a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152. pontja. Ausztria azzal érvelt, lehetséges, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 152 pontja csak az energiaadó irányelvvel a közösségi jog szintjén szabályozott adókra érvényes, ezzel ellentétben a csoportmentességi rendelet 25. cikke csupán annyit követel, hogy a mentességi mechanizmus betartsa az energiaadó irányelvben meghatározott minimum adóösszeget, abban az esetben is, ha nem egy közösségi jog által szabályozott energiaadóról van szó. Ausztria nézete szerint ebből következően a csoportmentességi rendelet 25. cikke alkalmazható lehetne a közösségi jog által nem szabályozott környezetvédelmi adókedvezményekre, amelyek a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók lehetnének, amennyiben az általános adórendszer tartalmazza a minimum energiaadó összegeket. Ausztria, bár elismerte, hogy a zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások nem minősülnek adónak (79), de úgy vélte, hogy a bejelentett mentességi mechanizmus a csoportmentességi rendelet 25. cikkében foglalt környezetvédelmi adókról szóló rendelet analógiájára vizsgálható és jóváhagyható lehetne.

| (147) | A Bizottság véleménye szerint azonban nincs mozgástér a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógiához. Először is, a jelen tényállásra hatályos szabályok nem felelnek meg messzemenően azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. A csoportmentességi rendelet 25. cikkének szövegezéséből egyértelműen az tűnik ki, hogy ez az előírás csak az energiaadózási irányelvben szabályozott környezetvédelmi adókra érvényes. Ebben az értelemben az energiaadóként való besorolás „feltétele” a csoportmentességi rendelet 25. cikke alkalmazásának. Ezt az értelmezést támasztja alá az a tény, hogy a csoportmentességi rendelet rendszerének logikájából kiderül, annak hatálya nem haladhatja meg a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás hatályát, mivel a rendelet erre az iránymutatásra vonatkozik. A csoportmentességi rendelet 25. cikke tehát egyértelműen kizárólag az energiaadózásról szóló irányelvben szabályozott energiaadókra érvényes. Ahogyan azt már kifejtettük, a zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások nem minősülnek környezetvédelmi adónak és az energiaadózásról szóló irányelv előírásai rájuk nem alkalmazandó. Ebből következik, hogy az energia-adózásról szóló szabályok és az osztrák átvételi árakra vonatkozó szabályok nem hasonlíthatók össze messzemenően. Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályok nem tartalmaznak olyan joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egy általános alapelvével, és amely joghézag az analóg alkalmazással megszüntethető. A csoportmentességi rendelet által le nem fedett adókedvezmények vagy hasonló intézkedések nem per se összeférhetetlenek az uniós joggal, hanem csak az EUMSZ 108. cikke szerinti általános bejelentési kötelezettség betartását követelik meg. Ez esetben az adókedvezmények a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatások vagy – amennyiben ezek nem alkalmazhatók – közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint vizsgálhatók és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. Ebből következik, hogy az osztrák támogatási szabályozás vizsgálatakor alkalmazott szabályok nem tartalmaznak az uniós joggal összeférhetetlen joghézagot. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság véleménye szerint azonban nincs mozgástér a csoportmentességi rendelet 25. cikkével fennálló analógiához. Először is, a jelen tényállásra hatályos szabályok nem felelnek meg messzemenően azoknak a szabályoknak, amelyek analóg alkalmazására törekszenek. A csoportmentességi rendelet 25. cikkének szövegezéséből egyértelműen az tűnik ki, hogy ez az előírás csak az energiaadózási irányelvben szabályozott környezetvédelmi adókra érvényes. Ebben az értelemben az energiaadóként való besorolás „feltétele” a csoportmentességi rendelet 25. cikke alkalmazásának. Ezt az értelmezést támasztja alá az a tény, hogy a csoportmentességi rendelet rendszerének logikájából kiderül, annak hatálya nem haladhatja meg a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás hatályát, mivel a rendelet erre az iránymutatásra vonatkozik. A csoportmentességi rendelet 25. cikke tehát egyértelműen kizárólag az energiaadózásról szóló irányelvben szabályozott energiaadókra érvényes. Ahogyan azt már kifejtettük, a zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások nem minősülnek környezetvédelmi adónak és az energiaadózásról szóló irányelv előírásai rájuk nem alkalmazandó. Ebből következik, hogy az energia-adózásról szóló szabályok és az osztrák átvételi árakra vonatkozó szabályok nem hasonlíthatók össze messzemenően. Másodszor a tényállásra alkalmazható szabályok nem tartalmaznak olyan joghézagot, amely összeférhetetlen az uniós jog egy általános alapelvével, és amely joghézag az analóg alkalmazással megszüntethető. A csoportmentességi rendelet által le nem fedett adókedvezmények vagy hasonló intézkedések nem per se összeférhetetlenek az uniós joggal, hanem csak az EUMSZ 108. cikke szerinti általános bejelentési kötelezettség betartását követelik meg. Ez esetben az adókedvezmények a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatások vagy – amennyiben ezek nem alkalmazhatók – közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint vizsgálhatók és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatók. Ebből következik, hogy az osztrák támogatási szabályozás vizsgálatakor alkalmazott szabályok nem tartalmaznak az uniós joggal összeférhetetlen joghézagot.

| (148) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem von analógiát az osztrák zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások és a csoportmentességi rendelet 25. cikke szerint a közösségi jog által szabályozott energiaadók közt, és ezért a mentességi mechanizmust nem hagyhatja jóvá egy ilyen analógia alapján. |
| --- | --- |

(148)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem von analógiát az osztrák zöld energiáról szóló törvény keretében nyújtott hozzájárulások és a csoportmentességi rendelet 25. cikke szerint a közösségi jog által szabályozott energiaadók közt, és ezért a mentességi mechanizmust nem hagyhatja jóvá egy ilyen analógia alapján.

5.3.4.   Összeegyeztethetőség az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

| (149) | A Bizottság megállapítja, Ausztria nem állította, hogy a mentességi mechanizmus közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható lenne. Mivel a tagállamnak olyan indoklást kell előterjesztenie, amelynek alapján a támogatás összeegyeztethetősége megállapítható (80), és bizonyítania kell, hogy a vonatkozó feltételek teljesülnek, ezért Ausztria az összeegyeztethetőség ezen alapjára már csak ezért sem hivatkozhat a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság megállapítja, Ausztria nem állította, hogy a mentességi mechanizmus közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánítható lenne. Mivel a tagállamnak olyan indoklást kell előterjesztenie, amelynek alapján a támogatás összeegyeztethetősége megállapítható (80), és bizonyítania kell, hogy a vonatkozó feltételek teljesülnek, ezért Ausztria az összeegyeztethetőség ezen alapjára már csak ezért sem hivatkozhat a vizsgálat során.

| (150) | A Bizottság azonban mégis megvizsgálta, hogy a mentességi mechanizmus ezen a jogalapon összeegyeztethetőnek tekinthető lehetne-e. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság azonban mégis megvizsgálta, hogy a mentességi mechanizmus ezen a jogalapon összeegyeztethetőnek tekinthető lehetne-e.

| (151) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben” a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat egy támogatást, ha a támogatás egy közös érdekű célkitűzés megvalósításához járul hozzá (81), e cél eléréséhez szükséges (82) és a kereskedelmi feltételeket nem változtatja meg a közös érdekekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(151)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben” a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat egy támogatást, ha a támogatás egy közös érdekű célkitűzés megvalósításához járul hozzá (81), e cél eléréséhez szükséges (82) és a kereskedelmi feltételeket nem változtatja meg a közös érdekekkel ellentétes mértékben.

| (152) | Ennek megfelelően a Bizottság állandó gyakorlata az (83), hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint közvetlenül összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, ha azok szükségesek és arányosak, és ha a közös érdekű célkitűzésekre gyakorolt előnyös hatásaikat nem múlják felül a piaci versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hátrányos hatásaik. Ebben az összefüggésben a Bizottság indokoltnak találja a következő kérdések vizsgálatát:






  1. | A támogatási intézkedés célkitűzése világosan meghatározott és közös érdeket képvisel? |
| --- | --- | --- |

(152)

Ennek megfelelően a Bizottság állandó gyakorlata az (83), hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint közvetlenül összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, ha azok szükségesek és arányosak, és ha a közös érdekű célkitűzésekre gyakorolt előnyös hatásaikat nem múlják felül a piaci versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hátrányos hatásaik. Ebben az összefüggésben a Bizottság indokoltnak találja a következő kérdések vizsgálatát:

1.

A támogatási intézkedés célkitűzése világosan meghatározott és közös érdeket képvisel?

| 2. | Alkalmas-e a támogatási eszköz arra, hogy a közös érdekű célt megvalósítsa? Különösen:






  a) | A támogatási intézkedés valóban alkalmas és szükséges eszköz, vagy léteznek más, ennél alkalmasabb eszközök? |
| --- | --- | --- |

2.

Alkalmas-e a támogatási eszköz arra, hogy a közös érdekű célt megvalósítsa? Különösen:

a)

A támogatási intézkedés valóban alkalmas és szükséges eszköz, vagy léteznek más, ennél alkalmasabb eszközök?

| b) | Ösztönzőleg hat a támogatás, azaz befolyásolja a támogatás a vállalatok viselkedését? |
| --- | --- |

b)

Ösztönzőleg hat a támogatás, azaz befolyásolja a támogatás a vállalatok viselkedését?

| c) | Arányos a támogatás, azaz ugyanaz a magatartásváltozás kisebb mértékű támogatással is elérhető lehetett volna? |
| --- | --- |

c)

Arányos a támogatás, azaz ugyanaz a magatartásváltozás kisebb mértékű támogatással is elérhető lehetett volna?

| 3. | A verseny és a kereskedelem torzulásának mértéke annyira behatárolt, hogy az előnyös hatások meghaladják a hátrányosakat? |
| --- | --- |

3.

A verseny és a kereskedelem torzulásának mértéke annyira behatárolt, hogy az előnyös hatások meghaladják a hátrányosakat?

| (153) | Ausztria tájékoztatása szerint az intézkedés elsősorban a környezetvédelmet szolgálja. Amint azt a (126)–(129) preambulumbekezdésekben kifejtjük, a mentességi mechanizmus azonban nem járul hozzá a környezetvédelemhez. |
| --- | --- |

(153)

Ausztria tájékoztatása szerint az intézkedés elsősorban a környezetvédelmet szolgálja. Amint azt a (126)–(129) preambulumbekezdésekben kifejtjük, a mentességi mechanizmus azonban nem járul hozzá a környezetvédelemhez.

| (154) | Ezen felül az intézkedés környezetkímélő hatását az átvételi árak általános emelésével érik el, ami – Ausztria véleménye szerint – nem lenne lehetséges anélkül, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességét a bejelentett mentességi mechanizmussal biztosítanák. Az osztrák hatóságok fejtegetésükben ezenkívül elismerik, hogy a mentességi mechanizmus célja az osztrák nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességének javítása más tagállamok versenytársaival szemben. A Bizottság ítélkezési gyakorlatában soha nem fogadta el, hogy az ilyen támogatások hozzájárulnak a közös érdekű célkitűzéshez. |
| --- | --- |

(154)

Ezen felül az intézkedés környezetkímélő hatását az átvételi árak általános emelésével érik el, ami – Ausztria véleménye szerint – nem lenne lehetséges anélkül, hogy a nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességét a bejelentett mentességi mechanizmussal biztosítanák. Az osztrák hatóságok fejtegetésükben ezenkívül elismerik, hogy a mentességi mechanizmus célja az osztrák nagy villamosenergia-fogyasztók versenyképességének javítása más tagállamok versenytársaival szemben. A Bizottság ítélkezési gyakorlatában soha nem fogadta el, hogy az ilyen támogatások hozzájárulnak a közös érdekű célkitűzéshez.

| (155) | Ez alól az egyetlen kivételt a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezete jelenti. De még ha a Bizottság el is fogadja a környezetvédelmi adó csökkentését, azt megköveteli, hogy befizessék a minimum adó összegeket. Ezért a teljes hozzájárulás, amelyet az adócsökkentésből profitáló vállalat összességében az adóbevételekhez nyújt, minden okozott egységnyi szennyezéssel tovább nő. Jelen esetben azonban mégis más a helyzet. A hozzájárulás felső határát 0,5 %-os nettó termelési értékben határozták meg. Az okozott többletszennyezési egységek után már semmilyen parafiskális illetéket nem kell fizetni. Ez azt jelenti, hogy a hozzájárulás okozott szennyezési egységenként minden egyes további egységgel csökken. A rendszer így arra ösztönöz, hogy további forrásokat használjanak fel, ahelyett, hogy a meglévőket kímélnék. |
| --- | --- |

(155)

Ez alól az egyetlen kivételt a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezete jelenti. De még ha a Bizottság el is fogadja a környezetvédelmi adó csökkentését, azt megköveteli, hogy befizessék a minimum adó összegeket. Ezért a teljes hozzájárulás, amelyet az adócsökkentésből profitáló vállalat összességében az adóbevételekhez nyújt, minden okozott egységnyi szennyezéssel tovább nő. Jelen esetben azonban mégis más a helyzet. A hozzájárulás felső határát 0,5 %-os nettó termelési értékben határozták meg. Az okozott többletszennyezési egységek után már semmilyen parafiskális illetéket nem kell fizetni. Ez azt jelenti, hogy a hozzájárulás okozott szennyezési egységenként minden egyes további egységgel csökken. A rendszer így arra ösztönöz, hogy további forrásokat használjanak fel, ahelyett, hogy a meglévőket kímélnék.

| (156) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a támogatás nem járul hozzá a közös érdekű célkitűzéshez. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a támogatás nem járul hozzá a közös érdekű célkitűzéshez.

| (157) | A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint „(...) a működési támogatások, vagyis az olyan támogatások, amelyekkel egy vállalkozást mentesítenek az állandó ügyvitele vagy a szokásos tevékenysége keretében szokásosan viselendő költségek alól, alapvetően nem esik a 92. cikk (3) bekezdés [jelenleg EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés] hatálya alá (...)” (84). A Bíróság továbbá megállapítja: „A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ugyanis ezek a támogatások mindig azokban a szektorokban torzítják el a versenyfeltételeket, amelyekben anélkül biztosítják a támogatásokat, hogy természetük szerint alkalmasak lennének egy, a megadott kivételi rendelkezésekben rögzített cél elérésére.” (85). Jelen esettel kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a mentességi mechanizmus működési támogatásnak minősül, mivel a kedvezményezett vállalatokat mentesíti az árambeszerzési költségeik egy része alól, amely költségeket egyébként folyamatos üzleti tevékenységük keretében viselniük kellene. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság megállapítja, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint „(...) a működési támogatások, vagyis az olyan támogatások, amelyekkel egy vállalkozást mentesítenek az állandó ügyvitele vagy a szokásos tevékenysége keretében szokásosan viselendő költségek alól, alapvetően nem esik a 92. cikk (3) bekezdés [jelenleg EUMSZ 107. cikk (3) bekezdés] hatálya alá (...)” (84). A Bíróság továbbá megállapítja: „A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ugyanis ezek a támogatások mindig azokban a szektorokban torzítják el a versenyfeltételeket, amelyekben anélkül biztosítják a támogatásokat, hogy természetük szerint alkalmasak lennének egy, a megadott kivételi rendelkezésekben rögzített cél elérésére.” (85). Jelen esettel kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a mentességi mechanizmus működési támogatásnak minősül, mivel a kedvezményezett vállalatokat mentesíti az árambeszerzési költségeik egy része alól, amely költségeket egyébként folyamatos üzleti tevékenységük keretében viselniük kellene.

| (158) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a működési támogatások egyik esetben sem minősülnek megfelelő politikai eszköznek a kitűzött cél elérése szempontjából, akkor sem, ha a versenyképesség egy közös érdekű célkitűzés lenne. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a működési támogatások egyik esetben sem minősülnek megfelelő politikai eszköznek a kitűzött cél elérése szempontjából, akkor sem, ha a versenyképesség egy közös érdekű célkitűzés lenne.

| (159) | A Bizottság elfogadott néhány kivételt ezen alapelv alól a környezetvédelmi adókra vonatkozóan, melynek során azonban egy konkrét célt tartott szem előtt. A környezetvédelmi adók csökkentése és a mentességek nyújtása egyes gazdasági ágazatok, illetve vállalatcsoportok számára a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének értelmében engedélyezhetők, ha lehetővé teszik, hogy más vállalatokat nagyobb mértékben megadóztassanak, és ezáltal a költségek jobb internalizálása és a környezet magasabb fokú védelme érhető el. Ezért a Bizottság úgy vélte, az ilyen jellegű támogatások szükségesnek bizonyulhatnak, hogy közvetlen módon kivédjék a hátrányos külső hatásokat, mivel lehetővé teszik viszonylag magas nemzeti környezetvédelmi adók bevezetését és fenntartását. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság elfogadott néhány kivételt ezen alapelv alól a környezetvédelmi adókra vonatkozóan, melynek során azonban egy konkrét célt tartott szem előtt. A környezetvédelmi adók csökkentése és a mentességek nyújtása egyes gazdasági ágazatok, illetve vállalatcsoportok számára a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének értelmében engedélyezhetők, ha lehetővé teszik, hogy más vállalatokat nagyobb mértékben megadóztassanak, és ezáltal a költségek jobb internalizálása és a környezet magasabb fokú védelme érhető el. Ezért a Bizottság úgy vélte, az ilyen jellegű támogatások szükségesnek bizonyulhatnak, hogy közvetlen módon kivédjék a hátrányos külső hatásokat, mivel lehetővé teszik viszonylag magas nemzeti környezetvédelmi adók bevezetését és fenntartását.

| (160) | A Bizottság azonban megállapítja, hogy azok a zöld áram termelés támogatását szolgáló hozzájárulások, amelyek alól a kedvezményezettek a bejelentett szabályozás keretében mentesülnek, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 70. pontjának 14. alpontja és a 151. pontja értelmében nem minősülnek környezetvédelmi adónak. Az adók az általános államháztartásba befolyó illetékek. Azok a hozzájárulások azonban, amelyek alól a kedvezményezettek a bejelentett szabályozás keretében mentesülnek, nem az általános állami költségvetésbe folynak be. Épp ellenkezőleg, ezeket kizárólag az OeMAG számára történő hozzájárulások finanszírozására használják, amely az átvételi árral támogatja a zöldenergia-termelőket. Következésképpen ezek a hozzájárulások nem minősülnek környezetvédelmi adónak. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság azonban megállapítja, hogy azok a zöld áram termelés támogatását szolgáló hozzájárulások, amelyek alól a kedvezményezettek a bejelentett szabályozás keretében mentesülnek, a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 70. pontjának 14. alpontja és a 151. pontja értelmében nem minősülnek környezetvédelmi adónak. Az adók az általános államháztartásba befolyó illetékek. Azok a hozzájárulások azonban, amelyek alól a kedvezményezettek a bejelentett szabályozás keretében mentesülnek, nem az általános állami költségvetésbe folynak be. Épp ellenkezőleg, ezeket kizárólag az OeMAG számára történő hozzájárulások finanszírozására használják, amely az átvételi árral támogatja a zöldenergia-termelőket. Következésképpen ezek a hozzájárulások nem minősülnek környezetvédelmi adónak.

| (161) | A Bizottság úgy véli, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt, a működési támogatások összeegyeztethetetlenségére vonatkozó általános szabályok alóli kivétel lehetőségét korlátozó módon kell értelmezni. Ezért a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetét kell kivételként a környezetvédelmi adókra korlátozni. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság úgy véli, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt, a működési támogatások összeegyeztethetetlenségére vonatkozó általános szabályok alóli kivétel lehetőségét korlátozó módon kell értelmezni. Ezért a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetét kell kivételként a környezetvédelmi adókra korlátozni.

| (162) | A Bizottság a korábbiakban már kifejtettek szerint megállapítja, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének parafiskális illetékekre történő alkalmazása a közösségi jog által szabályozott energiaadók tekintetében ellenkezne e szabályok céljaival és az energiaadózásról szóló irányelvvel. A továbbiakban egy ilyen jellegű megközelítés azt eredményezheti, hogy ezeket a rendeleteket általánosan alkalmaznák a környezetvédelem területén a parafiskális illetékekre (pl. hulladékokra vonatkozó parafiskális illetékek stb.). Egy ilyen széles körű alkalmazás túlmutat a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének hatályán és céljain. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság a korábbiakban már kifejtettek szerint megállapítja, hogy a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének parafiskális illetékekre történő alkalmazása a közösségi jog által szabályozott energiaadók tekintetében ellenkezne e szabályok céljaival és az energiaadózásról szóló irányelvvel. A továbbiakban egy ilyen jellegű megközelítés azt eredményezheti, hogy ezeket a rendeleteket általánosan alkalmaznák a környezetvédelem területén a parafiskális illetékekre (pl. hulladékokra vonatkozó parafiskális illetékek stb.). Egy ilyen széles körű alkalmazás túlmutat a környezetvédelmi támogatásokról szóló iránymutatás 4. fejezetének hatályán és céljain.

| (163) | Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a parafiskális illetékeket érintő engedmények formájában nyújtott működési támogatások nem jelentenek megfelelő eszközt a környezetvédelem javítására. A Bizottság megállapítja, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében foglalt feltételeket eddig nem alkalmazta más típusú terhekre és parafiskális járulékokra. |
| --- | --- |

(163)

Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a parafiskális illetékeket érintő engedmények formájában nyújtott működési támogatások nem jelentenek megfelelő eszközt a környezetvédelem javítására. A Bizottság megállapítja, hogy a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezetében foglalt feltételeket eddig nem alkalmazta más típusú terhekre és parafiskális járulékokra.

| (164) | A Bizottság ezenkívül azt is megállapítja, hogy a környezetvédelmi adó mértéke, még akkor is, ha csak a csökkentett adókulcsot alkalmazzák, egyenesen arányos az érintett vállalatok által okozott környezetszennyezés mértékével. A környezetvédelmi adó, még a csökkentett összeg alkalmazása mellett is, továbbra is arra ösztönzi a vállalatokat, hogy kíméljék a forrásokat. A jelen esetben azonban a hozzájárulásnak egy bizonyos mértékénél mégis felső határt szabnak. Az ezen felüli szennyezési egységeket nem adóztatják meg. A mentességi mechanizmussal elvész a parafiskális illetékeknek a forrásokat kímélő hozzáállást ösztönző ereje. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság ezenkívül azt is megállapítja, hogy a környezetvédelmi adó mértéke, még akkor is, ha csak a csökkentett adókulcsot alkalmazzák, egyenesen arányos az érintett vállalatok által okozott környezetszennyezés mértékével. A környezetvédelmi adó, még a csökkentett összeg alkalmazása mellett is, továbbra is arra ösztönzi a vállalatokat, hogy kíméljék a forrásokat. A jelen esetben azonban a hozzájárulásnak egy bizonyos mértékénél mégis felső határt szabnak. Az ezen felüli szennyezési egységeket nem adóztatják meg. A mentességi mechanizmussal elvész a parafiskális illetékeknek a forrásokat kímélő hozzáállást ösztönző ereje.

| (165) | Arra az esetre, ha a parafiskális illetékek csökkentése formájában történő működési támogatásokat alkalmas politikai eszközként ismernék el, a Bizottság megállapítja, hogy az ilyen jellegű működési támogatások szükségességének és megfelelőségének vizsgálatához egy olyan vizsgálati eljárásra lenne szükség, amely összevethető a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete (86) szerinti, közösségi jog által nem szabályozott engedmények vizsgálatával, mivel a közösségi jog által nem szabályozott adók 4. fejezet szerinti vizsgálata tükrözi az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint alkalmazható beható gazdasági vizsgálat alapelveit. |
| --- | --- |

(165)

Arra az esetre, ha a parafiskális illetékek csökkentése formájában történő működési támogatásokat alkalmas politikai eszközként ismernék el, a Bizottság megállapítja, hogy az ilyen jellegű működési támogatások szükségességének és megfelelőségének vizsgálatához egy olyan vizsgálati eljárásra lenne szükség, amely összevethető a környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 4. fejezete (86) szerinti, közösségi jog által nem szabályozott engedmények vizsgálatával, mivel a közösségi jog által nem szabályozott adók 4. fejezet szerinti vizsgálata tükrözi az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint alkalmazható beható gazdasági vizsgálat alapelveit.

| (166) | E rendelkezések szerint a tagállam köteles információkat szolgáltatni a mentességet/kedvezményeket élvező ágazatokról vagy a támogatásban kedvezményezett csoportokról, minden érintett ágazaton belül a fő kedvezményezettek helyzetéről, valamint arról, hogy miként járul hozzá az adóztatás a környezetvédelemhez. A kedvezményezett gazdasági ágazatot tárgyilagosan kell leírni, és meg kell adni minden egyes gazdasági ágazat legjelentősebb kedvezményezettjeit (különös tekintettel a forgalomra, a piaci részesedésre és az adó kiszámítási alapjára) (87). Ezen információk alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a környezetvédelmi adókedvezmények vagy mentességek szükségesek vagy arányosak-e. Ami a szükségesség szempontját illeti, a kedvezményezetteket objektív és átlátható szempontok szerint kell kiválasztani; a környezetvédelmi adónak a kedvezmény nélkül a termelési költségek jelentős növekedését kell maga után vonnia, amely többletköltséget nem lehet továbbhárítani a vásárlókra anélkül, hogy ez jelentős forgalmi veszteséget okozna (88). Ami a támogatás arányosságát illeti, az adott államnak bizonyítania kell, hogy minden egyes kedvezményezett kiveszi a részét a nemzeti adófizetésből, úgy hogy messzemenően megfelel annak a környezetvédelmi elvárásnak, hogy a nemzeti adók legalább 20 %-át fizeti, kivéve, ha egy alacsonyabb adókulcs indokolt, és a kedvezményeket vagy a mentességet a környezetvédelmi célok elérését előirányzó megállapodásokhoz kötik (89). |
| --- | --- |

(166)

E rendelkezések szerint a tagállam köteles információkat szolgáltatni a mentességet/kedvezményeket élvező ágazatokról vagy a támogatásban kedvezményezett csoportokról, minden érintett ágazaton belül a fő kedvezményezettek helyzetéről, valamint arról, hogy miként járul hozzá az adóztatás a környezetvédelemhez. A kedvezményezett gazdasági ágazatot tárgyilagosan kell leírni, és meg kell adni minden egyes gazdasági ágazat legjelentősebb kedvezményezettjeit (különös tekintettel a forgalomra, a piaci részesedésre és az adó kiszámítási alapjára) (87). Ezen információk alapján a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a környezetvédelmi adókedvezmények vagy mentességek szükségesek vagy arányosak-e. Ami a szükségesség szempontját illeti, a kedvezményezetteket objektív és átlátható szempontok szerint kell kiválasztani; a környezetvédelmi adónak a kedvezmény nélkül a termelési költségek jelentős növekedését kell maga után vonnia, amely többletköltséget nem lehet továbbhárítani a vásárlókra anélkül, hogy ez jelentős forgalmi veszteséget okozna (88). Ami a támogatás arányosságát illeti, az adott államnak bizonyítania kell, hogy minden egyes kedvezményezett kiveszi a részét a nemzeti adófizetésből, úgy hogy messzemenően megfelel annak a környezetvédelmi elvárásnak, hogy a nemzeti adók legalább 20 %-át fizeti, kivéve, ha egy alacsonyabb adókulcs indokolt, és a kedvezményeket vagy a mentességet a környezetvédelmi célok elérését előirányzó megállapodásokhoz kötik (89).

| (167) | A Bizottság mégis megállapítja, hogy Ausztria a fentiekben megnevezett információkat – a Bizottság többszöri felszólítása ellenére sem – továbbította a Bizottság számára (90). Következésképpen a Bizottság nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatás szükségszerű és arányos volt-e, vagy milyen módon járulna hozzá a környezetvédelemhez. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság mégis megállapítja, hogy Ausztria a fentiekben megnevezett információkat – a Bizottság többszöri felszólítása ellenére sem – továbbította a Bizottság számára (90). Következésképpen a Bizottság nem tudta megvizsgálni, hogy a támogatás szükségszerű és arányos volt-e, vagy milyen módon járulna hozzá a környezetvédelemhez.

| (168) | Végül Ausztria nem tudta bizonyítani, hogy a mentességi mechanizmus ösztönző hatással rendelkezik. |
| --- | --- |

(168)

Végül Ausztria nem tudta bizonyítani, hogy a mentességi mechanizmus ösztönző hatással rendelkezik.

| (169) | A Bizottság rámutat arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen jellegű működési támogatás a verseny torzításával és kereskedelmi feltételek hátrányos befolyásolásával fenyeget (91). A jelen esetben a versenyt torzító hatás fokozódik, mivel a mentességi mechanizmus igénybevételére jogosult vállalatok már részesülnek működési támogatásban az energiaadóra vonatkozó adóengedmények formájában. Egy második, még csak nem is korlátozott idejű támogatás odaítélése, a verseny torzulását idézné elő, és a kereskedelmet egy, a közös érdekkel ellentétes módon, hátrányosan befolyásolná. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság rámutat arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az ilyen jellegű működési támogatás a verseny torzításával és kereskedelmi feltételek hátrányos befolyásolásával fenyeget (91). A jelen esetben a versenyt torzító hatás fokozódik, mivel a mentességi mechanizmus igénybevételére jogosult vállalatok már részesülnek működési támogatásban az energiaadóra vonatkozó adóengedmények formájában. Egy második, még csak nem is korlátozott idejű támogatás odaítélése, a verseny torzulását idézné elő, és a kereskedelmet egy, a közös érdekkel ellentétes módon, hátrányosan befolyásolná.

| (170) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a mentességi mechanizmus az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése alapján a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

5.4.   Következtetés

| (171) | A fentiek alapján a Bizottság zöld áram termelők támogatását és a nagy villamosenergia-fogyasztókra vonatkozó mentességi mechanizmust egyaránt megvizsgálta. Ami a zöld áram termelők támogatását illeti, a Bizottság megállapítja, hogy ezt az intézkedést 2009. július 22-i határozatában a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősítette. Ami a vizsgálati eljárás tárgyát képző mentességi mechanizmust illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ez az intézkedés is állami támogatásnak minősül. A Bizottság véleménye szerint a tisztán működési támogatásnak minősülő mentességi mechanizmus esetében azonban nem vehető figyelembe az EUMSZ-ben foglalt, állami támogatások tilalmának általános alapelvei alóli egyik kivétel sem. |
| --- | --- |

(171)

A fentiek alapján a Bizottság zöld áram termelők támogatását és a nagy villamosenergia-fogyasztókra vonatkozó mentességi mechanizmust egyaránt megvizsgálta. Ami a zöld áram termelők támogatását illeti, a Bizottság megállapítja, hogy ezt az intézkedést 2009. július 22-i határozatában a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősítette. Ami a vizsgálati eljárás tárgyát képző mentességi mechanizmust illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ez az intézkedés is állami támogatásnak minősül. A Bizottság véleménye szerint a tisztán működési támogatásnak minősülő mentességi mechanizmus esetében azonban nem vehető figyelembe az EUMSZ-ben foglalt, állami támogatások tilalmának általános alapelvei alóli egyik kivétel sem.

A Bizottság tudomására hozott összes tény figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által a nagy villamosenergia-fogyasztóknak nyújtani szándékozott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A zöld energia felvásárlási kötelezettsége alóli részleges mentesség formájában nyújtott állami támogatás, amelyben Ausztria a nagy villamosenergia-fogyasztókat szándékozik részesíteni, összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

A támogatás ezért nem nyújtható.

2. cikk

Ausztria e határozat közzététele utáni két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a határozat végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje Ausztria.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 3-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 217., 2009.9.11., 12. o.

1

(2)  A Bizottság 2006. július 4-i határozata az NN 162/A/2003 és N 317/A/2006 számú támogatási ügyekben – Megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelés támogatása a „zöld energiáról” szóló törvény keretében (kötelező átvételi árak) (HL C 221., 2006.9.14., 8. o.).

2

(3)  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

3

(4)  HL C 217., 2009.1.30., 12. o., a C 24/09 (korábbi N 446/08) sz. ügy, C(2009) 3538 végleges.

4

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  A zöld energiáról szóló törvény 22c. cikkének (5) bekezdése szerint: „Az (1) bekezdés szerinti határozat megléte esetén a villamosenergia-elosztók és a villamosenergia-fogyasztók közötti szerződésnek kötelezően elő kell írnia, hogy e villamosenergia-fogyasztóknak a zöld energia kvóta alóli mentességük kezdetétől (a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik sora és (1) bekezdésének a) pontja) a villamosenergia-elosztó nem szolgáltat az elosztóközpont által neki juttatott zöld energiából (a 19. cikk (1) bekezdése) és nem hárítja tovább rájuk a zöld energia okozta többletköltségeket. Az ezzel ellentétes rendelkezés érvénytelen.”

6

(7)  A zöld energiáról szóló törvény 15. cikkének (1a) bekezdése: „Amennyiben az elszámolóközpont villamosenergia-elosztói igazolják, hogy olyan villamosenergia-fogyasztókat látnak el árammal, akik a 22c. cikk (1) bekezdése szerinti határozattal rendelkeznek, úgy ezt a körülményt az elszámolóközpont köteles a villamosenergia-elosztók kvótájának megállapításakor (a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik sora) azonnal figyelembe venni. A nem kiutalható energiamennyiség figyelembevételével minden villamosenergia-elosztó más egyéb áramszállítással kapcsolatos kvótája növekszik. Amennyiben a kvóták a hatályos piaci szabályok miatt közvetlenül nem egyenlíthetők ki, az elszámolóközpont jogosult a villamosenergia-kiutalás elmaradásának következtében keletkező energiafelesleget a 15. cikk (4) bekezdése értelmében a lehető legkedvezőbb módon hasznosítani.”

7

(8)  Ausztria 2010. szeptember 9-én kelt válaszlevele a Bizottság 2010. július 19-i (5. o.) kérdésére.

8

(9)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

9

(10)  HL C 106., 2009.5.8., 8. o.

10

(11)  HL C 214., 2008.8.9., 3. o.

11

(12)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

12

(13)  A Bíróság C-379/98. sz., PreussenElektra kontra Schleswig-Holstein ügyben 2001. március 13-án hozott ítélete [EBHT 2001., I-2099. o.].

13

PreussenElektra kontra Schleswig-Holstein

(14)  A Bíróság C-206/06 sz., Essent ügyben 2008. július 17-én hozott ítélete [EBHT 2008., I-5497. o.].

14

Essent

(15)  A Bíróság T-358/94 sz. ügyben 1996. december 12-én hozott ítélete [EBHT 1996., II-2109. o.].

15

(16)  A Bíróság T-136/05 sz. ügyben 2007. szeptember 20-án hozott ítélete [EBHT 2007., II-4063. o.].

16

(17)  A Bíróság C-72/91 és C-73/91. sz. ügyekben 1993. március 17-én hozott ítélete [EBHT 1993., I-887. o.].

17

(18)  A Bíróság C-345/02 sz. ügyben 2004. július 15-én hozott ítélete [EBHT 2004., I-7139. o.].

18

(19)  A Bíróság C-143/99 sz. ügyben 2001. november 8-án hozott ítélete (Adria-Wien Pipeline GmbH) [EBHT 2001., I-8365. o.].

19

(20)  A Bíróság C-143/99 sz. ügyben 2001. november 8-án hozott ítélete (Adria-Wien Pipeline GmbH) [EBHT 2001., I-8365. o., 16. pont].

20

(21)  Az N 271/06 sz. határozat, DK, adómentesség hőfeleslegért (HL C 41., 2007.2.24., 2. o.), N 820/06 sz. határozat, DE, adómentesség bizonyos nagy villamosenergia-fogyasztású eljárásokra (HL C 80., 2007.4.13., 4. o.).

21

(22)  2003/96/EK tanácsi irányelv.

22

(23)  800/2008/EK rendelete.

23

(24)  2010. szeptember 9-én Ausztria megküldte az eljárás megindításáról szóló, 2009. július 22-i bizottsági határozattal kapcsolatos észrevételeit.

24

(25)  Németország, Dánia, Hollandia, Finnország, Svédország és Ausztria által közzétéve.

25

(26)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

26

(27)  A következő értékelés alapja mind az EUMSZ, mind az EGT-megállapodás. Az egyszerűség kedvéért a továbbiakban csak az EUMSZ rendelkezéseire hivatkozunk.

27

(28)  A Bizottság határozata a C 24/09 (korábbi N446/08) sz. állami támogatás ügyben – A zöldenergiáról szóló osztrák törvény – lehetséges támogatás nagy villamosenergia-fogyasztóknak.

28

(29)  A Bíróság C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben 1999. június 17-én hozott ítélete. [EBHT 1999., I-3671. o., 28-31. pont]; C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 41. pont].

29

Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság

(30)  Ausztria 2010. szeptember 9-i válaszlevele a Bizottság 2010. július 19-i információkérésére.

30

(31)  A Bíróság C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine) ügyben 2002. május 16-án hozott ítélete [EBHT 2002., I-4397. o., 20. pont].

31

Franciaország kontra Bizottság (Stardust Marine)

(32)  Lásd a 14. lábjegyzetet.

32

(33)  C-206/06 sz., Essent kontra Aluminium ügy [EBHT 2008., I-05497 o., 74. pont].

33

Essent kontra Aluminium

(34)  Lásd még ebben az értelemben az Essent ügy 74. pontját.

34

Essent

(35)  A C-379/98 sz., Preussen Elektra kontra Schleswag ügyben 2001. március 13-án hozott ítélet [EBHT 2001., I-2099. o.] Az ítélet az 1998. évi német átvételi árrendszert vizsgálta és megállapította, hogy az nem tartalmaz állami támogatást. Ebben a rendszerben, a német törvény közvetlenül a zöld áram termelők és a villamosenergia-elosztók közötti viszonyt szabályozta úgy, hogy kötelezte a magán áramszolgáltatókat, hogy a saját szállítási területükön belül termelt megújuló energiaforrásból származó áramot minimáláron (átvételi ár) megvásárolják. A villamosenergia-kereskedők ezután szabadon dönthettek arról, hogy téríttessék meg a villamosenergia-fogyasztókkal a zöld áram felvásárlásából eredő többletköltségeiket. Ahhoz, hogy a zöld áram felvásárlásában egyenlő mértékben vegyenek részt, a villamosenergia-elosztó vállalatoknak egymás közt ki kellett egyenlíteniük a zöld áram mennyiségeket. Ennek eredményeként többé-kevésbé a vállalatok piaci részesedésének megfelelő zöld energia felvásárlási mennyiségek alakultak ki.

35

Preussen Elektra kontra Schleswag

(36)  C 76/78 sz. Steike és Weinlig kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ügy [EBHT 1977., 595. o., 21. pont]. A 92. cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom minden állami és állami forrásból nyújtott támogatásra vonatkozik, anélkül, hogy különbséget tenne aszerint, hogy a támogatást közvetlenül az állam vagy az állam által a támogatás végrehajtására kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánintézmény nyújtja. A 92. cikk alkalmazásakor lényegében a támogatások kedvezményezett vállalatokra vagy termelőkre gyakorolt hatását és nem a támogatás szétosztásában és kezelésében illetékes intézmény jogállását kell figyelembe venni.

36

Steike és Weinlig kontra Németországi Szövetségi Köztársaság

(37)  Ausztria ezeket az adatokat azon tapasztalatai alapján nyújtotta be, amelyeket a jelen szabályozás módosított változatának alkalmazásával szerzett és amelyben a támogatási intenzitás a bejelentési küszöb alatt volt.

37

(38)  Az energiaadózási irányelv 17. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint,”... „nagy villamosenergia-fogyasztó üzemnek” számít (...) a 11. cikk értelmében egy üzemegység, ha a termelési értékének 3,0 %-át teszik ki az energia- vagy árambeszerezési költségek, vagy ha a fizetendő nemzeti energiaadó a hozzáadott érték legalább 0,5 %-át teszi ki.”

38

(39)  C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 36. pont].

39

Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság

(40)  C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 34-35. pont]

40

(41)  C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Finanzlandesdirektion für Kärnten ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 36. pont]

41

(42)  Jacobs főtanácsnok 2005. november 29-i indítványa a C-368/04 sz., Transalpine Ölleitung ügyben, 72. pont.

42

Transalpine Ölleitung

(43)  C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 48. pont]

43

Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság

(44)  Az Elsőfokú Bíróság egy, a 2,5 milliárd ESP feletti beruházásoknak adójóváírás formájában nyújtott baszk támogatási szabályozást tekintett de facto szelektívnek, mivel a kérdéses adókedvezmény jelentős pénzügyi forrásokkal rendelkező vállalatoknak volt fenntartva (T-92/00. és T-103/00 sz., Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság egyesített ügyek [EBHT 2002., II-1385. o., 39. pont] (a határozat elleni fellebbezést a Bíróság elutasította a C-186/02. P. és C-188/02 P. sz., Ramondín SA és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben, [EBHT 2004., I-8365. o., 60. és az azt követő pontok]. Továbbá a Bíróság egy haszonjárművek beszerzésére vonatkozó támogatási szabályozást pedig de facto szelektívnek ítélt meg, mivel – többek között – a nagyvállalatokat kivonták a szabályozás hatálya alól (C-409/00 sz., Spanyolország kontra Bizottság ügy) [EBHT 2003., I-1487. o., 50. pont].

44

Diputación Foral de Álava és társai kontra Bizottság

Ramondín SA és társai kontra Bizottság

Spanyolország kontra Bizottság

(45)  A Bizottság 2004. március 9-i 2005/565/EK határozata a 2002. és 2003. években földgázra és villamos energiára nyújtott energiaadó-visszatérítésre vonatkozóan Ausztria által alkalmazott támogatási programról, (47)–(49) preambulumbekezdés (HL L 190., 2005.7.22., 13. o.).

45

(46)  2005/565/EK határozat (46) preambulumbekezdés.

46

(47)  2005/565/EK határozat (68)–(70) preambulumbekezdés.

47

(48)  C-368/04 sz., Transalpine olajvezeték ügy [EBHT 2006., I-09957. o.].

48

Transalpine olajvezeték

(49)  Jacobs főtanácsnok 2005. november 29-i indítványa a C-368/04 sz., Transalpine Ölleitung ügyben, 73. pont.

49

Transalpine Ölleitung

(50)  Jacobs főtanácsnok 2005. november 29-i indítványa a C-368/04 sz., Transalpine Ölleitung ügyben, 72. pont.

50

Transalpine Ölleitung

(51)  C-173/73 sz., Olaszország kontra Bizottság ügy [EBHT 1974., 709. o.,13. pont].

51

Olaszország kontra Bizottság

(52)  C-75/97 sz., Belgium kontra Bizottság ügy [EBHT 1999., I-3671. o., 32. pont].

52

Belgium kontra Bizottság

(53)  Ezen az iparágon belül fennáll egy meghatározott, részszektorokra való koncentrálódás, mint a fa, papír, élelmiszer, üveg, kerámia, fém és a vegyi anyagok termelése.

53

(54)  Ausztria 2010. szeptember 9-én kelt válaszlevele, a Bizottság 2010. július 19-én feltett kérdésére (17. o. és 5. táblázat a 17. oldalon).

54

(55)  173/73 sz., Olaszország kontra Bizottság ügy [EBHT 1974., I-709. o., 33. pont]; C-75/97 sz., Belgium kontra Bizottság ügy [EBHT 1999., I-3671. o., 28-31. pont]; C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság ügy [EBHT 2001., I-8365. o., 41. pont].

55

Olaszország kontra Bizottság

Belgium kontra Bizottság

Adria-Wien Pipeline és társai kontra Kärnten Tartomány Adóigazgatóság

(56)  C-88/03 sz., Portugália kontra Bizottság ügy [EBHT 2006., I-07115. o., 81. pont].

56

Portugália kontra Bizottság

(57)  Lásd az 56. lábjegyzetet.

57

(58)  C-487/06. P. sz., Bizottság kontra British Aggregates Association ügy [EBHT 2008., I-10505. o., 84-92. pont].

58

Bizottság kontra British Aggregates Association

(59)  Portugália kontra Bizottság, hivatkozás a 31. lábjegyzetben, 82. pont, amely extrinzikus politikai célokként a „társadalmi kohézióra” és a „regionális fejlesztésre” hivatkozik.

59

(60)  Lásd az 58. lábjegyzetet.

60

(61)  Lásd az 54. lábjegyzetet.

61

(62)  Mivel a Bizottság végső döntését még nem hozta meg, Ausztria a mentességi mechanizmus kedvezményeit de-minimis támogatások alapján nyújtja.

62

(63)  A Bíróság C-364/90. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1993. április 28-án hozott ítélete [EBHT, I-2097. o., 20. pont]; Elsőfokú Bíróság 1999. december 15., Freistaat Sachsen, Volkswagen AG és Volkswagen Sachsen GmbH kontra Kommission T-132/96. és T-143/96. sz. egyesített ügyek [EBHT II-3663. o., 140. pont]; A Bíróság C-372/97. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélete [EBHT I-3679. o., 81. pont]

63

Olaszország kontra Bizottság

Freistaat Sachsen, Volkswagen AG és Volkswagen Sachsen GmbH kontra Kommission

Olaszország kontra Bizottság

(64)  A Bíróság C-142/87. sz., a Belgium kontra Bizottság ügyben 1990. március 21-én hozott ítélete [EBHT 1990, I-959. o., 56. pont]; A Bíróság C-39/94. sz., Syndicat français de l’Express International (SFEI) és társai kontra La Poste és társai ügyben 1996. július 11-én hozott ítélete [EBHT 1996., I-3547. o., 36. pont]

64

Belgium kontra Bizottság

Syndicat français de l’Express International (SFEI) és társai kontra La Poste és társai

(65)  A Bíróság C-313/90 sz., Comité Internationalde la rayonne et des fibres synthétiques kontra Bizottság ügyben 1993. március 24-én hozott ítélete [EBHT, I-1125. o., 36. pont]; A Bíróság C-311/94. sz., IJssel-Vliet Combinatie BV kontra Minister van Economische Zaken ügyben 1996. október 15-én hozott ítélete [EBHT 1996., I-5023. o., 43. pont]; A Bíróság C-351/98. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2002. szeptember 26-án hozott ítélete [EBHT 2002., I-8031. o., 53. pont].

65

Comité Internationalde la rayonne et des fibres synthétiques kontra Bizottság

IJssel-Vliet Combinatie BV kontra Minister van Economische Zaken

Spanyolország kontra Bizottság

(66)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

66

(67)  800/2008/EK rendelet.

67

(68)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

68

(69)  800/2008/EK rendelet.

69

(70)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

70

(71)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

71

(72)  Mint azt az előzőekben már leírtuk, a Bizottság úgy véli, hogy az átvételi ár egyértelműen nem egy közösségi jog által szabályozott környezetvédelmi adó.

72

közösségi jog által szabályozott

(73)  Környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 156. pontja.

73

(74)  Környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 158. pontja.

74

(75)  Környezetvédelmi támogatásról szóló iránymutatás 159. pontja.

75

(76)  Ausztria a Bizottság 2010. június 21-i és 2010. július 19-i idevonatkozó kérdéseit nem válaszolta meg.

76

(77)  165/84. sz., Krohn kontra Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung ügy [EBHT 1985., 3997. o., 14. pont]; 6/78. sz., Union française de Céréales kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas ügy [EBHT 1978., 1675. o.].

77

Krohn kontra Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung

Union française de Céréales kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(78)  A csoportmentességi rendelet 25. cikkének (2) bekezdése szerint az adócsökkentés kedvezményezettjének meg kell fizetnie legalább a 2003/96/EK irányelvben (energiaadóról szóló irányelv) meghatározott közösségi minimum-adómértéket. A csoportmentességi rendelet 25. cikkének (3) bekezdése szerint adócsökkentés legfeljebb tíz évre adható. A tagállamok e tízéves időszakot követően újraértékelik az érintett támogatási intézkedések indokoltságát.

78

(79)  Ausztria 2010. szeptember 9-én kelt válaszlevele a Bizottság 2010. július 19-i kérdésére (19. o.).

79

(80)  Lásd a 63. lábjegyzetet.

80

(81)  A Bíróság T-162/06. sz., Kronoply kontra Bizottság ügyben 2009. január 14-én hozott ítélete [EBHT, 2004., I-8365. o., különösen a 65., 66., 74. és 75. pont].

81

Kronoply kontra Bizottság

(82)  A Bíróság T-187/99. sz., Agrana Zucker und Stärke kontra Bizottság ügyben 2001. június 7-én hozott ítélete [EBHT, II-1587. o., 74. pont]; A Bíróság T-126/99. sz., Graphischer Maschinenbau GmbH kontra Bizottság ügyben 2002. május 14-én hozott ítélete [EBHT, II-2427. o., 41-43. pont]; A Bíróság C-390/06. sz., Nuova Agricast ügyben 2008. április 15-én hozott ítélete [EBHT, I-2577. o., 68-69. pont]

82

Agrana Zucker und Stärke kontra Bizottság

Graphischer Maschinenbau GmbH kontra Bizottság

Nuova Agricast

(83)  Kutatási, fejlesztési és innovációs állami támogatások közösségi kerete 1.3. pont (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.); A környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatás 1.3. pont (HL C 82., 2008.4.1., 1. o.).

83

(84)  T-459/93 sz., Siemens SA kontra Bizottság ügy [EBHT 1995., II-1675. o., 48. pont].

84

Siemens SA kontra Bizottság

(85)  T-459/93 sz., Siemens SA kontra Bizottság ügy [EBHT 1995., II-1675. o., 48. pont] Lásd még a Bíróság T-396/08 sz., Sachsen-Anhalt kontra Bizottság ügyben 2010. július 8-án hozott ítéletét [46-48. pont]; C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügy [EBHT, I-6857. o., 30. pont] valamint az idézett ítélkezési gyakorlatot.

85

Siemens SA kontra Bizottság

Sachsen-Anhalt kontra Bizottság

Németország kontra Bizottság

(86)  A már leírtak szerint a Bizottság úgy véli, hogy az átvételi ár egyértelműen nem egy közösségi jog által szabályozott környezetvédelmi adó.

86

(87)  Lásd a 73. lábjegyzetet.

87

(88)  Lásd a 74. lábjegyzetet.

88

(89)  Lásd a 75. lábjegyzetet.

89

(90)  Ausztria a Bizottság 2010. június 21-i és 2010. július 19-i idevonatkozó kérdéseit nem válaszolta meg.

90

(91)  T-459/93 sz., Siemens SA kontra Bizottság ügy [EBHT 1995., II-1675. o., 48. pont]

91

Siemens SA kontra Bizottság

---