# Úradný vestník L 185/2011

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2011.185.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 185 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5415. júla 2011 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2011.185.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 185

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5415. júla 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 677/2011 zo 7. júla 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 691/2010 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 678/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa nahrádza príloha II a menia a dopĺňajú prílohy IV, IX a XI k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (
  1
  ) | 30 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 679/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1974/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) | 57 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa stanovujú rozpočtové stropy na rok 2011 uplatniteľné na určité režimy priamej podpory ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 73/2009 | 62 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 681/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 72 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 682/2011 zo 14. júla 2011 o stanovovaní minimálnej colnej sadzby pre prvú čiastkovú verejnú súťaž v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 634/2011 | 74 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2011/415/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2011 o oprave smernice 2010/19/EÚ, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, pokiaľ ide o zmenu a doplnenie príloh k smernici 2007/46/ES (
  1
  ) | 76 |
| | | 2011/416/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2011, ktorým sa schvaľujú určité zmenené a doplnené programy eradikácie a monitorovania chorôb zvierat a zoonóz na rok 2011 a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/712/EÚ, pokiaľ ide o finančný príspevok Únie na určité programy schválené uvedeným rozhodnutím
  [oznámené pod číslom K(2011) 4993] | 77 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 677/2011 zo 7. júla 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 691/2010 (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 678/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa nahrádza príloha II a menia a dopĺňajú prílohy IV, IX a XI k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (
  1
  )

1

30

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 679/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1974/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)

57

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa stanovujú rozpočtové stropy na rok 2011 uplatniteľné na určité režimy priamej podpory ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 73/2009

62

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 681/2011 zo 14. júla 2011, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

72

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 682/2011 zo 14. júla 2011 o stanovovaní minimálnej colnej sadzby pre prvú čiastkovú verejnú súťaž v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 634/2011

74

ROZHODNUTIA

2011/415/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2011 o oprave smernice 2010/19/EÚ, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, pokiaľ ide o zmenu a doplnenie príloh k smernici 2007/46/ES (
  1
  )

1

76

2011/416/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2011, ktorým sa schvaľujú určité zmenené a doplnené programy eradikácie a monitorovania chorôb zvierat a zoonóz na rok 2011 a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/712/EÚ, pokiaľ ide o finančný príspevok Únie na určité programy schválené uvedeným rozhodnutím
  [oznámené pod číslom K(2011) 4993]

[oznámené pod číslom K(2011) 4993]

77

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k rozhodnutiu Rady 2011/332/SZBP zo 7. júna 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi (Ú. v. EÚ L 149, 8.6.2011) | 79 |

Korigendá

*

Korigendum k rozhodnutiu Rady 2011/332/SZBP zo 7. júna 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi (Ú. v. EÚ L 149, 8.6.2011)

(Ú. v. EÚ L 149, 8.6.2011)

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 677/2011

zo 7. júla 2011,

ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 691/2010

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (1), a najmä na jeho článok 11,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) (2), a najmä na jeho článok 6,

keďže:

| (1) | Cieľom nariadenia (ES) č. 551/2004 je podporiť koncepciu postupne integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie, ktoré zabezpečia účinné a bezpečné vykonávanie riadenia letovej prevádzky. Funkcie siete by sa mali zameriavať na podporu iniciatív na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

(1)

Cieľom nariadenia (ES) č. 551/2004 je podporiť koncepciu postupne integrovanejšieho prevádzkového vzdušného priestoru v rámci spoločnej dopravnej politiky a vytvoriť spoločné postupy pre návrh, plánovanie a riadenie, ktoré zabezpečia účinné a bezpečné vykonávanie riadenia letovej prevádzky. Funkcie siete by sa mali zameriavať na podporu iniciatív na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.

| (2) | Funkcie siete by mali predstavovať „službu všeobecného záujmu“ vykonávanú v prospech európskej siete leteckej dopravy a prispievať k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy zabezpečením požadovanej úrovne výkonnosti, kompatibility a koordinácie činností vrátane činností na zabezpečenie optimálneho využívania obmedzených zdrojov. |
| --- | --- |

(2)

Funkcie siete by mali predstavovať „službu všeobecného záujmu“ vykonávanú v prospech európskej siete leteckej dopravy a prispievať k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy zabezpečením požadovanej úrovne výkonnosti, kompatibility a koordinácie činností vrátane činností na zabezpečenie optimálneho využívania obmedzených zdrojov.

| (3) | Plánovanie európskej siete tratí a koordinácia obmedzených zdrojov podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 by sa mali vykonávať bez toho, aby bola dotknutá suverenita členských štátov v ich vzdušnom priestore, ako aj požiadavky členských štátov týkajúce sa otázok verejného poriadku, bezpečnosti a obrany podľa nariadenia (ES) č. 549/2004. |
| --- | --- |

(3)

Plánovanie európskej siete tratí a koordinácia obmedzených zdrojov podľa nariadenia (ES) č. 551/2004 by sa mali vykonávať bez toho, aby bola dotknutá suverenita členských štátov v ich vzdušnom priestore, ako aj požiadavky členských štátov týkajúce sa otázok verejného poriadku, bezpečnosti a obrany podľa nariadenia (ES) č. 549/2004.

| (4) | Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (3) sa vytvára politika a právny rámec pre túto oblasť. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (3) sa vytvára politika a právny rámec pre túto oblasť.

| (5) | Mal by sa zriadiť nestranný a príslušný orgán (manažér siete), ktorý bude vykonávať úlohy nevyhnutné na výkon funkcií siete podľa nariadenia (ES) č. 551/2004. |
| --- | --- |

(5)

Mal by sa zriadiť nestranný a príslušný orgán (manažér siete), ktorý bude vykonávať úlohy nevyhnutné na výkon funkcií siete podľa nariadenia (ES) č. 551/2004.

| (6) | Európska sieť tratí by mala byť plánovaná tak, aby sa vo všetkých fázach letu optimalizovalo smerovanie tratí z pohľadu „gate-to-gate“ (od odletu po pristátie) s osobitným prihliadnutím na aspekty efektívnosti letov a životného prostredia. |
| --- | --- |

(6)

Európska sieť tratí by mala byť plánovaná tak, aby sa vo všetkých fázach letu optimalizovalo smerovanie tratí z pohľadu „gate-to-gate“ (od odletu po pristátie) s osobitným prihliadnutím na aspekty efektívnosti letov a životného prostredia.

| (7) | Výsledky práce Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) a Eurocontrolu súvisiace s navrhovaním tratí a na správe frekvencií a kódov odpovedača sekundárneho prehľadového radaru (SSR) sa uznáva a mali by sa použiť ako základ pri optimalizácii rozvoja a prevádzky siete na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(7)

Výsledky práce Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) a Eurocontrolu súvisiace s navrhovaním tratí a na správe frekvencií a kódov odpovedača sekundárneho prehľadového radaru (SSR) sa uznáva a mali by sa použiť ako základ pri optimalizácii rozvoja a prevádzky siete na úrovni Únie.

| (8) | Záväzky členských štátov voči ICAO, pokiaľ ide o návrh tratí, správu frekvencií a kódov odpovedača SSR, by sa mali dodržiavať a mali by sa v rámci siete implementovať účinnejšie za koordinácie a podpory manažéra siete. |
| --- | --- |

(8)

Záväzky členských štátov voči ICAO, pokiaľ ide o návrh tratí, správu frekvencií a kódov odpovedača SSR, by sa mali dodržiavať a mali by sa v rámci siete implementovať účinnejšie za koordinácie a podpory manažéra siete.

| (9) | Prideľovanie rádiového spektra sa uskutočňuje v kontexte Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU). Členským štátom pritom prislúcha zodpovednosť za informovanie o požiadavkách civilného letectva a následne za optimálne využitie zdroja prideleného všeobecnej letovej prevádzke. |
| --- | --- |

(9)

Prideľovanie rádiového spektra sa uskutočňuje v kontexte Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU). Členským štátom pritom prislúcha zodpovednosť za informovanie o požiadavkách civilného letectva a následne za optimálne využitie zdroja prideleného všeobecnej letovej prevádzke.

| (10) | ICAO vypracovala inštruktážny materiál týkajúci sa funkcií kódov odpovedača SSR a rádiových frekvencií a prevádzkuje systém registrácie frekvencií pridelených na účely všeobecnej letovej prevádzky v európskom regióne ICAO, ktorý momentálne podporuje Eurocontrol. |
| --- | --- |

(10)

ICAO vypracovala inštruktážny materiál týkajúci sa funkcií kódov odpovedača SSR a rádiových frekvencií a prevádzkuje systém registrácie frekvencií pridelených na účely všeobecnej letovej prevádzky v európskom regióne ICAO, ktorý momentálne podporuje Eurocontrol.

| (11) | Nariadenie (ES) č. 551/2004 vyžaduje prijatie podrobných vykonávacích predpisov týkajúcich sa koordinácie a harmonizácie procesov a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť správy leteckých frekvencií a ústrednej funkcie koordinujúcej včasnú identifikáciu a riešenie potrieb frekvencií s cieľom podporiť plánovanie a prevádzku siete. |
| --- | --- |

(11)

Nariadenie (ES) č. 551/2004 vyžaduje prijatie podrobných vykonávacích predpisov týkajúcich sa koordinácie a harmonizácie procesov a postupov s cieľom zlepšiť efektívnosť správy leteckých frekvencií a ústrednej funkcie koordinujúcej včasnú identifikáciu a riešenie potrieb frekvencií s cieľom podporiť plánovanie a prevádzku siete.

| (12) | Manažment toku letovej prevádzky (ATFM) predstavuje neoddeliteľnú súčasť sieťových funkcií, vyžaduje sa príslušné prepojenie na nariadenie Komisie (EÚ) č. 255/2010 z 25. marca 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá manažmentu toku letovej prevádzky (4). |
| --- | --- |

(12)

Manažment toku letovej prevádzky (ATFM) predstavuje neoddeliteľnú súčasť sieťových funkcií, vyžaduje sa príslušné prepojenie na nariadenie Komisie (EÚ) č. 255/2010 z 25. marca 2010, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá manažmentu toku letovej prevádzky (4).

| (13) | Efektívnosť manažmentu siete závisí od okamžitého spustenia sieťových funkcií, členské štáty už poverili Eurocontrol výkonom AFTM. |
| --- | --- |

(13)

Efektívnosť manažmentu siete závisí od okamžitého spustenia sieťových funkcií, členské štáty už poverili Eurocontrol výkonom AFTM.

| (14) | Je výhodné poveriť jeden orgán koordináciou rôznych sieťových funkcií s cieľom vypracovať konzistentné krátkodobé a dlhodobé riešenia optimalizácie na úrovni siete, ktoré spĺňajú výkonnostné ciele. Sieťové funkcie by však mal poskytovať manažér siete, a to na úrovni členských štátov a funkčných blokov vzdušného priestoru v súlade so zodpovednosťami pridelenými týmto nariadením. |
| --- | --- |

(14)

Je výhodné poveriť jeden orgán koordináciou rôznych sieťových funkcií s cieľom vypracovať konzistentné krátkodobé a dlhodobé riešenia optimalizácie na úrovni siete, ktoré spĺňajú výkonnostné ciele. Sieťové funkcie by však mal poskytovať manažér siete, a to na úrovni členských štátov a funkčných blokov vzdušného priestoru v súlade so zodpovednosťami pridelenými týmto nariadením.

| (15) | Manažér siete by sa mal zaoberať aspektmi plánov manažmentu letovej prevádzky (ATM) členských štátov alebo funkčných blokov vzdušného priestoru, opatrení a výkonnosti, najmä ak sa dá očakávať, že má alebo môže mať podstatný vplyv na výkonnosť siete. |
| --- | --- |

(15)

Manažér siete by sa mal zaoberať aspektmi plánov manažmentu letovej prevádzky (ATM) členských štátov alebo funkčných blokov vzdušného priestoru, opatrení a výkonnosti, najmä ak sa dá očakávať, že má alebo môže mať podstatný vplyv na výkonnosť siete.

| (16) | Okolnosti výbuchu sopky Eyjafjallajökull v apríli 2010 ukázali potrebu vytvoriť centrálny subjekt schopný koordinovať riadenie zmierňujúcich opatrení na miestnej, regionálnej a sieťovej úrovni s cieľom zabezpečiť včasnú reakciu na budúce krízové situácie, ktoré majú dosah na letectvo. |
| --- | --- |

(16)

Okolnosti výbuchu sopky Eyjafjallajökull v apríli 2010 ukázali potrebu vytvoriť centrálny subjekt schopný koordinovať riadenie zmierňujúcich opatrení na miestnej, regionálnej a sieťovej úrovni s cieľom zabezpečiť včasnú reakciu na budúce krízové situácie, ktoré majú dosah na letectvo.

| (17) | Mala by existovať koordinácia medzi sieťovými funkciami a činnosťami organizovanými na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

(17)

Mala by existovať koordinácia medzi sieťovými funkciami a činnosťami organizovanými na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.

| (18) | Efektívne konzultácie so zainteresovanými stranami by sa mali uskutočňovať na vnútroštátnej úrovni, na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni siete. |
| --- | --- |

(18)

Efektívne konzultácie so zainteresovanými stranami by sa mali uskutočňovať na vnútroštátnej úrovni, na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni siete.

| (19) | Letiská ako miesta vstupu do siete a výstupu z nej predstavujú kľúčových aktérov, ktorí prispievajú k celkovej výkonnosti siete, funkcie siete by mali preto prostredníctvom strediska Únie na pozorovanie kapacity letísk spolupracovať s prevádzkovateľmi letísk, ktorí pôsobia ako koordinátori na zemi s cieľom optimalizovať kapacity na zemi, čím sa zlepší celková kapacita siete. |
| --- | --- |

(19)

Letiská ako miesta vstupu do siete a výstupu z nej predstavujú kľúčových aktérov, ktorí prispievajú k celkovej výkonnosti siete, funkcie siete by mali preto prostredníctvom strediska Únie na pozorovanie kapacity letísk spolupracovať s prevádzkovateľmi letísk, ktorí pôsobia ako koordinátori na zemi s cieľom optimalizovať kapacity na zemi, čím sa zlepší celková kapacita siete.

| (20) | Implementácia sieťových funkcií by sa nemala dotknúť nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (5). |
| --- | --- |

(20)

Implementácia sieťových funkcií by sa nemala dotknúť nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách Spoločenstva (5).

| (21) | Civilno-vojenská spolupráca a koordinácia s patričným zreteľom na účinnosť vojenských operácií má maximálnu dôležitosť pri dosahovaní požadovaných cieľov. Hoci rozhodnutia týkajúce sa obsahu, rozsahu pôsobnosti alebo vykonávania vojenských činností a výcviku v rámci operačného režimu letovej prevádzky nespadajú do pôsobnosti Únie, v záujme bezpečnosti a obojstrannej účinnosti je dôležité pokryť rozhrania medzi týmito operáciami a činnosťami vykonávanými na základe tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(21)

Civilno-vojenská spolupráca a koordinácia s patričným zreteľom na účinnosť vojenských operácií má maximálnu dôležitosť pri dosahovaní požadovaných cieľov. Hoci rozhodnutia týkajúce sa obsahu, rozsahu pôsobnosti alebo vykonávania vojenských činností a výcviku v rámci operačného režimu letovej prevádzky nespadajú do pôsobnosti Únie, v záujme bezpečnosti a obojstrannej účinnosti je dôležité pokryť rozhrania medzi týmito operáciami a činnosťami vykonávanými na základe tohto nariadenia.

| (22) | Sieťové funkcie by sa mali vykonávať bez toho, aby bol dotknutý článok 13 nariadenia (ES) č. 549/2004, ktorého cieľom je zabezpečiť ochranu základných bezpečnostných alebo obranných politických záujmov alebo uplatňovanie pružného využívania vzdušného priestoru podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 551/2004. |
| --- | --- |

(22)

Sieťové funkcie by sa mali vykonávať bez toho, aby bol dotknutý článok 13 nariadenia (ES) č. 549/2004, ktorého cieľom je zabezpečiť ochranu základných bezpečnostných alebo obranných politických záujmov alebo uplatňovanie pružného využívania vzdušného priestoru podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 551/2004.

| (23) | Sieťové funkcie by sa mali poskytovať nákladovo efektívnym spôsobom, najmä so zabránením zdvojovaniu úsilia, a tým umožňovať poskytovanie týchto funkcií so zníženými alebo aspoň nezvýšenými požiadavkami na financie a ľudské zdroje v členských štátoch v kontexte tohto nariadenia v porovnaní so situáciou pred vymenovaním manažéra siete. |
| --- | --- |

(23)

Sieťové funkcie by sa mali poskytovať nákladovo efektívnym spôsobom, najmä so zabránením zdvojovaniu úsilia, a tým umožňovať poskytovanie týchto funkcií so zníženými alebo aspoň nezvýšenými požiadavkami na financie a ľudské zdroje v členských štátoch v kontexte tohto nariadenia v porovnaní so situáciou pred vymenovaním manažéra siete.

| (24) | Komisia by mala zabezpečiť primeraný dohľad nad manažérom siete. |
| --- | --- |

(24)

Komisia by mala zabezpečiť primeraný dohľad nad manažérom siete.

| (25) | Požiadavky na bezpečnosť sieťových funkcií musia byť na porovnateľnej úrovni s požiadavkami Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) na poskytovanie letových navigačných služieb. Mali by sa stanoviť tieto požiadavky, ako aj požiadavky na dohľad nad bezpečnosťou. |
| --- | --- |

(25)

Požiadavky na bezpečnosť sieťových funkcií musia byť na porovnateľnej úrovni s požiadavkami Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) na poskytovanie letových navigačných služieb. Mali by sa stanoviť tieto požiadavky, ako aj požiadavky na dohľad nad bezpečnosťou.

| (26) | Zohľadnenie a zapojenie tretích krajín do tvorby a zavádzania sieťových funkcií by malo prispieť k celoeurópskemu rozmeru jednotného európskeho neba. |
| --- | --- |

(26)

Zohľadnenie a zapojenie tretích krajín do tvorby a zavádzania sieťových funkcií by malo prispieť k celoeurópskemu rozmeru jednotného európskeho neba.

| (27) | Sieťové funkcie sa môžu rozšíriť v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 551/2004. |
| --- | --- |

(27)

Sieťové funkcie sa môžu rozšíriť v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 551/2004.

| (28) | Vykonávanie sieťových funkcií by malo podliehať osobitným cieľom výkonnosti, ktoré si vyžadujú zmeny a doplnenia nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 z 29. júla 2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (6). Tieto ciele výkonnosti sa môžu ďalej meniť na základe praktických skúseností s realizáciou systému výkonnosti. |
| --- | --- |

(28)

Vykonávanie sieťových funkcií by malo podliehať osobitným cieľom výkonnosti, ktoré si vyžadujú zmeny a doplnenia nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 z 29. júla 2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (6). Tieto ciele výkonnosti sa môžu ďalej meniť na základe praktických skúseností s realizáciou systému výkonnosti.

| (29) | Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(29)

Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (30) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo, |
| --- | --- |

(30)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Týmto nariadením sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania funkcií siete manažmentu letovej prevádzky (ATM) v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 s cieľom umožniť optimálne využívanie vzdušného priestoru v rámci jednotného európskeho neba a zabezpečiť, aby používatelia vzdušného priestoru mohli prevádzkovať uprednostňované trajektórie, pri zaistení maximálneho prístupu k vzdušnému priestoru a letovým navigačným službám.

2.   Na účely riadenia siete sa toto nariadenie vzťahuje najmä na členské štáty, Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“), používateľov vzdušného priestoru, poskytovateľov letových navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, koordinátorov letiskových prevádzkových intervalov a prevádzkových organizácií, a to na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.

3.   V súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia (ES) č. 551/2004 a bez toho, aby bola dotknutá prevádzka štátnych lietadiel podľa článku 3 Chicagského dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, členské štáty uplatňujú toto nariadenie na vzdušný priestor v oblastiach ICAO EUR a AFI, ktoré podliehajú ich zodpovednosti.

4.   V súlade s článkom 13 nariadenia (ES) č. 549/2004 toto nariadenie nebráni tomu, aby členský štát uplatňoval opatrenia v rozsahu potrebnom na ochranu základných bezpečnostných alebo obranných záujmov.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v článku 2 nariadenia (ES) č. 549/2004.

Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „prevádzkovateľ letiska“ znamená „riadiaci orgán letiska“ podľa vymedzenia v článku 2 písm. j) nariadenia (EHS) č. 95/93; |
| --- | --- |

1.

„prevádzkovateľ letiska“ znamená „riadiaci orgán letiska“ podľa vymedzenia v článku 2 písm. j) nariadenia (EHS) č. 95/93;

| 2. | „koordinátor letiskových prevádzkových intervalov“ znamená funkciu ustanovenú na koordinovaných letiskách v rámci uplatňovania nariadenia (EHS) č. 95/93; |
| --- | --- |

2.

„koordinátor letiskových prevádzkových intervalov“ znamená funkciu ustanovenú na koordinovaných letiskách v rámci uplatňovania nariadenia (EHS) č. 95/93;

| 3. | „koncepcia vzdušného priestoru“ znamená postup s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov výkonnosti týkajúcich sa siete a uspokojiť potreby používateľov vzdušného priestoru, ako aj zabezpečiť alebo zvýšiť existujúcu úroveň bezpečnosti, zvýšiť kapacitu vzdušného priestoru a znížiť vplyv na životné prostredie prostredníctvom rozvoja a zavádzania moderných navigačných schopností a technológií, zlepšenia sietí tratí a súvisiacej sektorizácie, optimalizovania štruktúr vzdušného priestoru a postupov ATM smerujúcich k zvyšovaniu kapacity; |
| --- | --- |

3.

„koncepcia vzdušného priestoru“ znamená postup s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov výkonnosti týkajúcich sa siete a uspokojiť potreby používateľov vzdušného priestoru, ako aj zabezpečiť alebo zvýšiť existujúcu úroveň bezpečnosti, zvýšiť kapacitu vzdušného priestoru a znížiť vplyv na životné prostredie prostredníctvom rozvoja a zavádzania moderných navigačných schopností a technológií, zlepšenia sietí tratí a súvisiacej sektorizácie, optimalizovania štruktúr vzdušného priestoru a postupov ATM smerujúcich k zvyšovaniu kapacity;

| 4. | „rezervácia vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru dočasne rezervovaný na výlučné alebo osobitné využitie určitými kategóriami používateľov; |
| --- | --- |

4.

„rezervácia vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru dočasne rezervovaný na výlučné alebo osobitné využitie určitými kategóriami používateľov;

| 5. | „obmedzenie vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého sa v stanovenom čase rôznym spôsobom môžu vykonávať činnosti nebezpečné pre let lietadla („nebezpečná oblasť“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je let lietadla obmedzený určitými konkrétnymi podmienkami („oblasť s obmedzeniami“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je zakázaný let lietadla („zakázaná oblasť“); |
| --- | --- |

5.

„obmedzenie vzdušného priestoru“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého sa v stanovenom čase rôznym spôsobom môžu vykonávať činnosti nebezpečné pre let lietadla („nebezpečná oblasť“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je let lietadla obmedzený určitými konkrétnymi podmienkami („oblasť s obmedzeniami“), alebo takýto vzdušný priestor nachádzajúci sa nad pozemnými plochami alebo teritoriálnymi vodami štátu, v ktorom je zakázaný let lietadla („zakázaná oblasť“);

| 6. | „štruktúra vzdušného priestoru“ znamená osobitný rozsah vzdušného priestoru s cieľom zabezpečiť bezpečnú a optimálnu prevádzku lietadla; |
| --- | --- |

6.

„štruktúra vzdušného priestoru“ znamená osobitný rozsah vzdušného priestoru s cieľom zabezpečiť bezpečnú a optimálnu prevádzku lietadla;

| 7. | „využitie vzdušného priestoru“ znamená spôsob, akým sa vzdušný priestor prevádzkovo využíva; |
| --- | --- |

7.

„využitie vzdušného priestoru“ znamená spôsob, akým sa vzdušný priestor prevádzkovo využíva;

| 8. | „zástupca používateľov vzdušného priestoru“ znamená ktorúkoľvek právnickú osobu alebo subjekt zastupujúci záujmy jednej alebo niekoľkých kategórií používateľov letových navigačných služieb; |
| --- | --- |

8.

„zástupca používateľov vzdušného priestoru“ znamená ktorúkoľvek právnickú osobu alebo subjekt zastupujúci záujmy jednej alebo niekoľkých kategórií používateľov letových navigačných služieb;

| 9. | „letecké frekvenčné pásmo“ znamená záznam v tabuľke pridelených frekvencií podľa predpisov ITU (Medzinárodná telekomunikačná únia) v danom frekvenčnom pásme, v ktorom sa prideľujú frekvencie na účely všeobecnej letovej prevádzky; |
| --- | --- |

9.

„letecké frekvenčné pásmo“ znamená záznam v tabuľke pridelených frekvencií podľa predpisov ITU (Medzinárodná telekomunikačná únia) v danom frekvenčnom pásme, v ktorom sa prideľujú frekvencie na účely všeobecnej letovej prevádzky;

| 10. | „sektor ATC“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého má (majú) príslušný(-í) riadiaci v ktoromkoľvek danom čase zodpovednosť za riadenie letovej prevádzky; |
| --- | --- |

10.

„sektor ATC“ znamená stanovený rozsah vzdušného priestoru, v rámci ktorého má (majú) príslušný(-í) riadiaci v ktoromkoľvek danom čase zodpovednosť za riadenie letovej prevádzky;

| 11. | „trasa ATS“ znamená konkrétnu časť štruktúry vzdušného priestoru určenú na usmerňovanie toku dopravy spôsobom nevyhnutným na poskytovanie letových prevádzkových služieb; |
| --- | --- |

11.

„trasa ATS“ znamená konkrétnu časť štruktúry vzdušného priestoru určenú na usmerňovanie toku dopravy spôsobom nevyhnutným na poskytovanie letových prevádzkových služieb;

| 12. | „civilno-vojenská koordinácia“ znamená vzájomný vzťah medzi civilnými a vojenskými orgánmi a zložkami manažmentu letovej prevádzky potrebnými na zabezpečenie bezpečného, účinného a harmonického využívania vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

12.

„civilno-vojenská koordinácia“ znamená vzájomný vzťah medzi civilnými a vojenskými orgánmi a zložkami manažmentu letovej prevádzky potrebnými na zabezpečenie bezpečného, účinného a harmonického využívania vzdušného priestoru;

| 13. | „podmienená trať (CDR)“ znamená trať ATS, ktorá je k dispozícii na plánovanie letov a využívanie iba za stanovených podmienok; |
| --- | --- |

13.

„podmienená trať (CDR)“ znamená trať ATS, ktorá je k dispozícii na plánovanie letov a využívanie iba za stanovených podmienok;

| 14. | „kooperatívne rozhodovanie“ znamená postup, pri ktorom sa rozhodnutia prijímajú na základe neustálej vzájomnej výmeny názorov a konzultácie s členskými štátmi, subjektmi zainteresovanými na prevádzke a prípadne s inými aktérmi; |
| --- | --- |

14.

„kooperatívne rozhodovanie“ znamená postup, pri ktorom sa rozhodnutia prijímajú na základe neustálej vzájomnej výmeny názorov a konzultácie s členskými štátmi, subjektmi zainteresovanými na prevádzke a prípadne s inými aktérmi;

| 15. | „krízová situácia v sieti“ znamená stav neschopnosti poskytovať letové navigačné služby na požadovanej úrovni, ktorej výsledkom je výrazná strata sieťovej kapacity alebo nerovnováha medzi kapacitou siete a dopytom, alebo vážna porucha v informačnom toku v jednej alebo viacerých častiach siete v dôsledku neobyčajnej a nepredvídanej udalosti; |
| --- | --- |

15.

„krízová situácia v sieti“ znamená stav neschopnosti poskytovať letové navigačné služby na požadovanej úrovni, ktorej výsledkom je výrazná strata sieťovej kapacity alebo nerovnováha medzi kapacitou siete a dopytom, alebo vážna porucha v informačnom toku v jednej alebo viacerých častiach siete v dôsledku neobyčajnej a nepredvídanej udalosti;

| 16. | „plán skvalitnenia európskej siete tratí“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke, ktorý zahŕňa výsledok ich prevádzkových činností vzhľadom na krátko- a strednodobé plánovanie siete tratí v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete; |
| --- | --- |

16.

„plán skvalitnenia európskej siete tratí“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke, ktorý zahŕňa výsledok ich prevádzkových činností vzhľadom na krátko- a strednodobé plánovanie siete tratí v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete;

| 17. | „vzdušný priestor s voľnými traťami“ znamená osobitný vzdušný priestor, vnútri ktorého môžu používatelia voľne plánovať svoje trate medzi vstupným a výstupným bodom bez vzťahu k sieti tratí ATS; |
| --- | --- |

17.

„vzdušný priestor s voľnými traťami“ znamená osobitný vzdušný priestor, vnútri ktorého môžu používatelia voľne plánovať svoje trate medzi vstupným a výstupným bodom bez vzťahu k sieti tratí ATS;

| 18. | „pridelenie frekvencie“ znamená povolenie udelené členským štátom na používanie rádiovej frekvencie alebo rádiofrekvenčného kanálu za stanovených podmienok; |
| --- | --- |

18.

„pridelenie frekvencie“ znamená povolenie udelené členským štátom na používanie rádiovej frekvencie alebo rádiofrekvenčného kanálu za stanovených podmienok;

| 19. | „dosah na sieť“ znamená v kontexte funkcie pre rádiové frekvencie, ktorá je uvedená v prílohe II, situáciu, keď sa pridelením rádiovej frekvencie zhorší, zablokuje alebo preruší fungovanie jednej alebo viacerých pridelených rádiových frekvencií v sieti alebo sa naruší optimálne využívanie leteckých frekvenčných pásiem v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia; |
| --- | --- |

19.

„dosah na sieť“ znamená v kontexte funkcie pre rádiové frekvencie, ktorá je uvedená v prílohe II, situáciu, keď sa pridelením rádiovej frekvencie zhorší, zablokuje alebo preruší fungovanie jednej alebo viacerých pridelených rádiových frekvencií v sieti alebo sa naruší optimálne využívanie leteckých frekvenčných pásiem v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;

| 20. | „možnosti viacnásobných tratí“ znamenajú dostupnosť viac ako jednej možnosti trate na sieti tratí ATS pre používateľa vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

20.

„možnosti viacnásobných tratí“ znamenajú dostupnosť viac ako jednej možnosti trate na sieti tratí ATS pre používateľa vzdušného priestoru;

| 21. | „tretie krajiny“ znamenajú krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi a ktoré sú členmi Eurocontrolu alebo uzatvorili s Úniou dohodu o vykonávaní jednotného európskeho neba, alebo sa zúčastňujú na funkčnom bloku vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

21.

„tretie krajiny“ znamenajú krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi a ktoré sú členmi Eurocontrolu alebo uzatvorili s Úniou dohodu o vykonávaní jednotného európskeho neba, alebo sa zúčastňujú na funkčnom bloku vzdušného priestoru;

| 22. | „manažér siete“ znamená subjekt zriadený podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 na účely vykonávania úloh uvedených v uvedenom článku a tomto nariadení; |
| --- | --- |

22.

„manažér siete“ znamená subjekt zriadený podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 na účely vykonávania úloh uvedených v uvedenom článku a tomto nariadení;

| 23. | „plán prevádzky siete“ znamená plán vytvorený manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke s cieľom organizovať svoje prevádzkové činnosti z krátko- a strednodobého hľadiska v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete. Koncepcia európskej siete tratí (ERND), t. j. osobitná časť plánu prevádzky siete, zahŕňa plán skvalitnenia európskej siete tratí; |
| --- | --- |

23.

„plán prevádzky siete“ znamená plán vytvorený manažérom siete v koordinácii so subjektmi zainteresovanými na prevádzke s cieľom organizovať svoje prevádzkové činnosti z krátko- a strednodobého hľadiska v súlade s usmerňujúcimi zásadami strategického plánu siete. Koncepcia európskej siete tratí (ERND), t. j. osobitná časť plánu prevádzky siete, zahŕňa plán skvalitnenia európskej siete tratí;

| 24. | „strategický plán siete“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v súlade s európskym akčným plánom ATM a v koordinácii s členskými štátmi a subjektmi zainteresovanými na prevádzke, v ktorom sa stanovujú usmerňujúce zásady prevádzky siete a jej dlhodobá perspektíva; |
| --- | --- |

24.

„strategický plán siete“ znamená plán vypracovaný manažérom siete v súlade s európskym akčným plánom ATM a v koordinácii s členskými štátmi a subjektmi zainteresovanými na prevádzke, v ktorom sa stanovujú usmerňujúce zásady prevádzky siete a jej dlhodobá perspektíva;

| 25. | „prevádzková organizácia“ znamená organizáciu zodpovednú za poskytovanie technických služieb podporujúcich letové prevádzkové služby, spojovacie a navigačné služby alebo služby sledovania; |
| --- | --- |

25.

„prevádzková organizácia“ znamená organizáciu zodpovednú za poskytovanie technických služieb podporujúcich letové prevádzkové služby, spojovacie a navigačné služby alebo služby sledovania;

| 26. | „prevádzkové požiadavky“ znamenajú požiadavky siete vzhľadom na bezpečnosť, kapacitu a efektívnosť; |
| --- | --- |

26.

„prevádzkové požiadavky“ znamenajú požiadavky siete vzhľadom na bezpečnosť, kapacitu a efektívnosť;

| 27. | „subjekty zainteresované na prevádzke“ znamenajú civilných a vojenských používateľov vzdušného priestoru, ako aj vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, koordinátorov letiskových prevádzkových intervalov a prevádzkové organizácie a akékoľvek ďalšie skupiny zainteresovaných subjektov, ktoré sú považované za významné z hľadiska jednotlivých funkcií; |
| --- | --- |

27.

„subjekty zainteresované na prevádzke“ znamenajú civilných a vojenských používateľov vzdušného priestoru, ako aj vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb, prevádzkovateľov letísk, koordinátorov letiskových prevádzkových intervalov a prevádzkové organizácie a akékoľvek ďalšie skupiny zainteresovaných subjektov, ktoré sú považované za významné z hľadiska jednotlivých funkcií;

| 28. | „konfigurácia sektorov“ znamená schému kombinujúcu sektory, ktoré sú vybudované a umiestnené tak, aby čo najlepšie uspokojovali prevádzkové požiadavky a podmienky dostupnosti vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

28.

„konfigurácia sektorov“ znamená schému kombinujúcu sektory, ktoré sú vybudované a umiestnené tak, aby čo najlepšie uspokojovali prevádzkové požiadavky a podmienky dostupnosti vzdušného priestoru;

| 29. | „trať požadovaná používateľom“ znamená vhodnú trasu, ktorú prevádzkovatelia lietadla v etape plánovania vzdušného priestoru vyhlásia za trasu spĺňajúcu ich potreby. |
| --- | --- |

29.

„trať požadovaná používateľom“ znamená vhodnú trasu, ktorú prevádzkovatelia lietadla v etape plánovania vzdušného priestoru vyhlásia za trasu spĺňajúcu ich potreby.

KAPITOLA II

ORGANIZÁCIA A RIADENIE SIEŤOVÝCH FUNKCIÍ

Článok 3

Zriadenie funkcie manažéra siete

1.   Na účely plnenia úloh nevyhnutných na vykonávanie funkcií uvedených v článku 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 a v prílohách k tomuto nariadeniu sa zriaďuje nestranný a príslušný orgán (manažér siete).

2.   Dĺžka funkčného obdobia manažéra siete sa zhoduje s referenčnými obdobiami pre schému výkonnosti uvedenými v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 691/2010. Funkčné obdobie musí byť dostatočne dlhé na to, aby vykonávanie týchto funkcií dosiahlo vyspelú úroveň. Nesmie byť kratšie ako dve referenčné obdobia a môže sa obnoviť.

3.   Manažér siete sa vymenuje rozhodnutím Komisie po konzultácii s výborom pre jednotné nebo v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004, a to najneskôr tri mesiace po prijatí tohto nariadenia. V uvedenom rozhodnutí musí byť uvedené obdobie a podmienky menovania vrátane finančných podmienok a podmienok zrušenia menovania. Komisia na konci každého referenčného obdobia uvedeného v odseku 2 posúdi splnenie týchto podmienok.

4.   Manažér siete vykonáva tieto funkcie:

| a) | plánovanie európskej siete tratí, ako sa ustanovuje v prílohe I; |
| --- | --- |

a)

plánovanie európskej siete tratí, ako sa ustanovuje v prílohe I;

| b) | koordinácia obmedzených zdrojov, najmä:






  i) | rádiových frekvencií v rámci leteckých frekvenčných pásiem používaných všeobecnou letovou prevádzkou, ako sa ustanovuje v prílohe II; |
| --- | --- | --- |

b)

koordinácia obmedzených zdrojov, najmä:

i)

rádiových frekvencií v rámci leteckých frekvenčných pásiem používaných všeobecnou letovou prevádzkou, ako sa ustanovuje v prílohe II;

| ii) | kódov odpovedača SSR, ako sa ustanovuje v prílohe III. |
| --- | --- |

ii)

kódov odpovedača SSR, ako sa ustanovuje v prílohe III.

Komisia môže zveriť manažérovi siete ďalšie funkcie v súlade s článkom 6 ods. 3 alebo ods. 4 písm. c) nariadenia (ES) č. 551/2004.

5.   Manažér siete vykonáva aj funkciu ATFM uvedenú v článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 551/2004 a v nariadení (EÚ) č. 255/2010.

Článok 4

Úlohy manažéra siete

1.   Na podporu výkonu funkcií uvedených v článku 3 manažér siete vykonáva nasledujúce úlohy s cieľom neustále zlepšovať sieťovú prevádzku v rámci jednotného európskeho neba prispievajúcu k cieľom výkonnosti na úrovni celej Európskej únie, ktoré sú ustanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010, a to tak, že najmä:

| a) | pripravuje, udržiava a vykonáva strategický plán siete uvedený v článku 5 v súlade so schémou výkonnosti ustanovenou v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ako aj európsky akčný plán ATM, pričom zohľadňuje príslušné plány letovej navigácie ICAO; |
| --- | --- |

a)

pripravuje, udržiava a vykonáva strategický plán siete uvedený v článku 5 v súlade so schémou výkonnosti ustanovenou v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ako aj európsky akčný plán ATM, pričom zohľadňuje príslušné plány letovej navigácie ICAO;

| b) | podrobne rozpracúva strategický plán siete, výsledkom ktorého je, ako sa ďalej konkretizuje v článku 6, plán prevádzky siete, ktorý sa venuje najmä cieľom výkonnosti na úrovni Európskej únie, pričom sa vypracúva na obdobia troch až piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa; |
| --- | --- |

b)

podrobne rozpracúva strategický plán siete, výsledkom ktorého je, ako sa ďalej konkretizuje v článku 6, plán prevádzky siete, ktorý sa venuje najmä cieľom výkonnosti na úrovni Európskej únie, pričom sa vypracúva na obdobia troch až piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa;

| c) | vypracúva integrovaný plán európskej siete tratí, ako sa uvádza v prílohe I; |
| --- | --- |

c)

vypracúva integrovaný plán európskej siete tratí, ako sa uvádza v prílohe I;

| d) | zabezpečuje ústrednú funkciu pre koordináciu rádiových frekvencií v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 551/2004 a ako sa uvádza v prílohe II k tomuto nariadeniu; |
| --- | --- |

d)

zabezpečuje ústrednú funkciu pre koordináciu rádiových frekvencií v súlade s článkom 6 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 551/2004 a ako sa uvádza v prílohe II k tomuto nariadeniu;

| e) | koordinuje proces skvalitňovania prideľovania kódov odpovedača SSR uvedený v prílohe III; |
| --- | --- |

e)

koordinuje proces skvalitňovania prideľovania kódov odpovedača SSR uvedený v prílohe III;

| f) | organizuje riadenie a prevádzku funkcií a plní najmä povinnosti ústredného subjektu pre ATFM; |
| --- | --- |

f)

organizuje riadenie a prevádzku funkcií a plní najmä povinnosti ústredného subjektu pre ATFM;

| g) | zabezpečuje konsolidovaný a koordinovaný prístup k všetkým plánovacím a prevádzkovým činnostiam siete vrátane monitoringu a zlepšovania jej celkovej výkonnosti; |
| --- | --- |

g)

zabezpečuje konsolidovaný a koordinovaný prístup k všetkým plánovacím a prevádzkovým činnostiam siete vrátane monitoringu a zlepšovania jej celkovej výkonnosti;

| h) | poskytuje podporu pri riadení krízových situácií v sieti; |
| --- | --- |

h)

poskytuje podporu pri riadení krízových situácií v sieti;

| i) | poskytuje podporu rôznym subjektom zainteresovaným na prevádzke pri plnení povinností, ktoré im sú uložené, pri zavádzaní systémov a postupov služieb manažmentu letovej prevádzky (ATM) a/alebo letových navigačných služieb (ATM/ANS) v súlade s európskym akčným plánom ATM; |
| --- | --- |

i)

poskytuje podporu rôznym subjektom zainteresovaným na prevádzke pri plnení povinností, ktoré im sú uložené, pri zavádzaní systémov a postupov služieb manažmentu letovej prevádzky (ATM) a/alebo letových navigačných služieb (ATM/ANS) v súlade s európskym akčným plánom ATM;

| j) | na požiadanie poskytuje podporu subjektom povereným vyšetrovaním nehôd a incidentov v civilnom letectve alebo analýzou udalostí, a to v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 (7); |
| --- | --- |

j)

na požiadanie poskytuje podporu subjektom povereným vyšetrovaním nehôd a incidentov v civilnom letectve alebo analýzou udalostí, a to v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 (7);

| k) | zabezpečuje koordináciu s ostatnými regiónmi a tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na práci manažéra siete. |
| --- | --- |

k)

zabezpečuje koordináciu s ostatnými regiónmi a tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na práci manažéra siete.

2.   Manažér siete prispieva k realizácii schémy výkonnosti v súlade s nariadením (EÚ) č. 691/2010.

3.   Na účely plnenia jej úloh manažér siete zabezpečuje:

| a) | dostupnosť, prevádzku a spoločné využívanie nástrojov, postupov a konzistentných údajov na podporu kooperatívneho rozhodovania na úrovni siete vrátane systémov na spracovanie letových plánov a riadenie údajov; |
| --- | --- |

a)

dostupnosť, prevádzku a spoločné využívanie nástrojov, postupov a konzistentných údajov na podporu kooperatívneho rozhodovania na úrovni siete vrátane systémov na spracovanie letových plánov a riadenie údajov;

| b) | sprostredkovanie komunikácie a koordináciu medzi subjektmi zainteresovanými na prevádzke a podporu pre tieto subjekty pri zavádzaní a realizácii plánov a súvisiacich opatrení v sieti na základe kooperatívneho rozhodovania; |
| --- | --- |

b)

sprostredkovanie komunikácie a koordináciu medzi subjektmi zainteresovanými na prevádzke a podporu pre tieto subjekty pri zavádzaní a realizácii plánov a súvisiacich opatrení v sieti na základe kooperatívneho rozhodovania;

| c) | príslušnú koordináciu prevádzky, ako aj optimalizáciu, interoperabilitu a prepojenie v rámci svojej oblasti zodpovednosti; |
| --- | --- |

c)

príslušnú koordináciu prevádzky, ako aj optimalizáciu, interoperabilitu a prepojenie v rámci svojej oblasti zodpovednosti;

| d) | koordináciu návrhov na zmenu a doplnenie príslušných dokumentov ICAO týkajúcich sa sieťových funkcií; |
| --- | --- |

d)

koordináciu návrhov na zmenu a doplnenie príslušných dokumentov ICAO týkajúcich sa sieťových funkcií;

| e) | podávanie správ v súlade s článkom 20 o všetkých aspektoch týkajúcich sa výkonnosti prevádzky vrátane obmedzených zdrojov; |
| --- | --- |

e)

podávanie správ v súlade s článkom 20 o všetkých aspektoch týkajúcich sa výkonnosti prevádzky vrátane obmedzených zdrojov;

| f) | primeraný vzťah s ostatnými spôsobmi dopravy. |
| --- | --- |

f)

primeraný vzťah s ostatnými spôsobmi dopravy.

4.   Manažér siete vyhovuje ad hoc žiadostiam Komisie alebo Agentúry o informácie, poradenstvo, analýzu alebo iné podobné pomocné úlohy spojené s rôznymi funkciami.

Článok 5

Strategický plán siete

1.   Na účely usmernenia z dlhodobého hľadiska manažér siete vypracúva, udržiava a realizuje strategický plán siete, ktorý sa zhoduje s referenčnými obdobiami uvedenými v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 691/2010. Jeho obsahom je plán výkonnosti a ciele na nasledujúce referenčné obdobie a poskytuje sa v ňom aj výhľad do budúcich referenčných období.

2.   V strategickom pláne siete sa uvádzajú informácie uvedené v prílohe IV.

3.   Strategický plán siete sa zameriava na dosiahnutie cieľov výkonnosti pre sieťové funkcie stanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010.

4.   V prípade potreby sa strategický plán siete aktualizuje.

Článok 6

Plán prevádzky siete

1.   Na realizáciu strategického plánu siete na prevádzkovej úrovni manažér siete vypracúva podrobný plán prevádzky siete.

2.   V pláne prevádzky siete sa uvádzajú informácie uvedené v prílohe V.

3.   Plán prevádzky siete predovšetkým určí opatrenia na dosiahnutie cieľov výkonnosti na úrovni Európskej únie stanovené v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ktoré sa vzťahujú na obdobie od troch do piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa.

4.   Plán prevádzky siete obsahuje požiadavky vojenských orgánov, ak ich členské štáty poskytnú.

5.   Plán prevádzky siete obsahuje plán skvalitnenia európskej siete tratí a ekvivalenty pre rádiové frekvencie a kódy odpovedača SSR.

6.   V pláne prevádzky siete sa určujú prevádzkové obmedzenia, problémové miesta, opatrenia na zlepšenie a riešenia na nápravu alebo zmiernenie problémov.

7.   Poskytovatelia letových navigačných služieb, funkčné bloky vzdušného priestoru a prevádzkovatelia letísk zabezpečujú, aby sa ich plány prevádzky zhodovali s plánom prevádzky siete. Manažér siete zabezpečuje kompaktnosť plánu prevádzky siete.

8.   Plán prevádzky siete sa v pravidelných intervaloch aktualizuje s prihliadnutím na všetky významné zmeny v potrebách a požiadavkách na funkcie siete.

Článok 7

Kompetencie manažéra siete

1.   Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov, manažér siete pri výkone svojich úloh prijíma individuálne opatrenia, ktoré sú výsledkom procesu kooperatívneho rozhodovania. Vykonávajú ich strany, ktorých sa tieto opatrenia týkajú.

2.   Ak zodpovednosť členských štátov bráni prijatiu takýchto individuálnych opatrení, manažér siete takéto prípady postúpi Komisii na ďalšie zváženie.

3.   Manažér siete takisto odporúča opatrenia pri ostatných otázkach, ktoré si vyžaduje výkonnosť siete.

4.   Manažér siete v rozsahu svojej zodpovednosti prijíma opatrenia zamerané na plnenie príslušných cieľov výkonnosti na úrovni Európskej únie uvedených v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 691/2010.

5.   Manažér siete zhromažďuje, konsoliduje a analyzuje všetky príslušné údaje určené v prílohách I až VI. Tieto údaje poskytuje na základe žiadosti Komisii, agentúre alebo orgánu na účely preskúmania výkonnosti uvedeného v nariadení (EÚ) č. 691/2010.

Článok 8

Vzťahy so subjektmi zainteresovanými na prevádzke

1.   S cieľom vykonávať svoje monitorovacie úlohy a zlepšovať celkovú výkonnosť siete manažér siete vytvára so subjektmi zainteresovanými na prevádzke primerané pracovné štruktúry uvedené v článku 15.

2.   Subjekty zainteresované na prevádzke zabezpečujú, aby opatrenia vykonávané na miestnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru boli v súlade s opatreniami prijatými na úrovni siete v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania.

3.   Subjekty zainteresované na prevádzke poskytujú manažérovi siete príslušné údaje uvedené v prílohách I až VI, pričom dodržiavajú všetky požiadavky týkajúce sa lehôt na odovzdávanie údajov, ako aj požiadavky na úplnosť a presnosť údajov, na ktorých sa dohodli s manažérom siete.

4.   Subjekty zainteresované na prevádzke, ktorých sa týkajú individuálne opatrenia prijaté manažérom siete podľa článku 7 ods. 1, môžu požiadať o preskúmanie takýchto opatrení do piatich pracovných dní od ich prijatia. Žiadosťou o preskúmanie sa neprerušuje uplatňovanie individuálnych opatrení.

5.   Manažér siete potvrdí alebo upraví dotknuté opatrenia do piatich pracovných dní alebo do 48 hodín v prípade krízovej situácie v sieti.

Článok 9

Vzťahy s členskými štátmi

1.   Pri výkone svojich úloh manažér siete náležitým spôsobom prihliada na zodpovednosti členských štátov.

2.   Členské štáty informujú manažéra siete v prípade, že ich suverenita a zodpovednosť bráni prijatiu konkrétnych opatrení podľa článku 7 ods. 1.

3.   Keď sa členské štáty zapájajú do prevádzkových aspektov týkajúcich sa funkcií siete, zúčastňujú sa postupu kooperatívneho rozhodovania a zavádzajú na vnútroštátnej úrovni výsledky dohodnuté v rámci tohto postupu.

Článok 10

Vzťahy s funkčnými blokmi vzdušného priestoru

1.   Členské štáty zabezpečujú úzku spoluprácu a koordináciu medzi funkčným blokom vzdušného priestoru a manažérom siete, napríklad na úrovni strategického plánovania a taktického riadenia dennej prevádzky a kapacity.

2.   S cieľom uľahčiť vzájomnú prevádzkovú prepojenosť medzi funkčnými blokmi vzdušného priestoru manažér siete v úzkej spolupráci so všetkými funkčnými blokmi vzdušného priestoru vytvára zosúladené procesy, postupy a rozhrania vrátane ich zmeny, v súvislosti s aspektmi týkajúcimi sa činností manažéra siete.

3.   Členské štáty spolupracujúce v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru zabezpečujú, aby sa v súvislosti s funkciami siete vytvárali konsolidované stanoviská.

4.   Poskytovatelia letových navigačných služieb spolupracujúci v rámci funkčného bloku vzdušného priestoru zabezpečujú, aby sa v súvislosti s prevádzkovými otázkami funkcií siete vytvárali konsolidované stanoviská.

5.   Pred zriadením funkčného bloku vzdušného priestoru členské štáty a poskytovatelia letových navigačných služieb spolupracujú tak, aby sa v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa činností manažéra siete vytvárali konsolidované stanoviská.

Článok 11

Spolupráca medzi občianskym a vojenským sektorom

1.   Manažér siete zabezpečuje, aby existovali primerané štruktúry, ktoré umožnia adekvátnu civilno-vojenskú koordináciu, a podporia ju.

2.   Členské štáty zabezpečujú vhodné zapojenie vojenských orgánov pri všetkých činnostiach týkajúcich sa funkcií siete.

3.   Členské štáty zabezpečujú primerané zastúpenie vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb a vojenských používateľov vzdušného priestoru vo všetkých prevádzkových pracovných a konzultačných štruktúrach zriadených manažérom siete.

4.   Funkcia plánovania európskej siete tratí sa vykonáva bez toho, aby boli dotknuté rezervácie alebo obmedzenia rozsahu vzdušného priestoru pre výhradné alebo konkrétne využitie členskými štátmi. Manažér siete podporuje a koordinuje dostupnosť podmienených tratí cez uvedené oblasti v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2150/2005 (8).

Článok 12

Všeobecné požiadavky na funkcie siete

Manažér siete zabezpečuje plnenie všeobecných požiadaviek na funkcie siete stanovených v prílohe VI. Tieto požiadavky sa uplatňujú od dátumu prijatia rozhodnutia o menovaní a manažér siete ich musí splniť dvanásť mesiacov po tomto dátume.

KAPITOLA III

RIADENIE FUNKCIÍ SIETE

Článok 13

Kooperatívne rozhodovanie

1.   Funkcie siete sa riadia na základe kooperatívneho rozhodovania.

2.   Postup kooperatívneho rozhodovania zahŕňa:

| a) | konzultačný postup uvedený v článku 14; |
| --- | --- |

a)

konzultačný postup uvedený v článku 14;

| b) | podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy ustanovené v článku 15. |
| --- | --- |

b)

podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy ustanovené v článku 15.

3.   S cieľom prijať opatrenia týkajúce sa riadenia funkcií siete a monitorovať ich výkonnosť manažér siete zriadi výbor pre riadenie siete uvedený v článku 16.

4.   Ak manažér siete zistí, že jeho opatreniam bráni jedna alebo viaceré strany, záležitosť postúpi na vyriešenie výboru pre riadenie siete.

Článok 14

Konzultačný postup

1.   Zriadi sa postup na organizáciu primeranej a pravidelnej konzultácie s členskými štátmi a subjektmi zainteresovanými na prevádzke.

2.   Konzultácia sa zameriava na podrobné pracovné štruktúry ustanovené v článku 15, strategický plán siete, plán prevádzky siete, pokrok v realizácii týchto plánov, správy pre Komisiu a prípadne aj na prevádzkové záležitosti.

3.   Konzultačný postup sa môže líšiť v závislosti od povahy jednotlivých funkcií siete. Aby sa zabezpečilo riešenie regulačných otázok, členské štáty sa v prípade potreby zapoja do tohto postupu.

4.   V prípade, že subjekty zainteresované na prevádzke nie sú spokojné s konzultáciou, daná otázka sa najprv predloží príslušnej konzultačnej štruktúre na úrovni jednotlivej funkcie. Ak sa na úrovni jednotlivej funkcie nedospeje k riešeniu, otázka sa predloží na riešenie výboru pre riadenie siete.

Článok 15

Podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy

1.   Manažér siete zriadi podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy na riešenie aspektov plánovania a prevádzky, pričom prihliadne najmä na špecifickosť a požiadavky jednotlivých funkcií siete v súlade s prílohami I až VI k tomuto nariadeniu.

2.   Manažér siete zabezpečí, aby podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy zahŕňali pravidlá informovania dotknutých zainteresovaných strán.

3.   Tieto podrobné pracovné štruktúry a prevádzkové postupy musia rešpektovať oddelenie poskytovania služby a regulačných otázok a zabezpečiť, aby v prípade potreby boli zapojené aj členské štáty.

Článok 16

Rada pre riadenie siete

1.   Rada pre riadenie siete je zodpovedná za:

| a) | podporu strategického plánu siete pred jeho prijatím v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004; |
| --- | --- |

a)

podporu strategického plánu siete pred jeho prijatím v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 549/2004;

| b) | schvaľovanie plánov prevádzky siete na obdobie troch až piatich rokov a každoročných plánov prevádzky siete; |
| --- | --- |

b)

schvaľovanie plánov prevádzky siete na obdobie troch až piatich rokov a každoročných plánov prevádzky siete;

| c) | schvaľovanie postupov kooperatívneho rozhodovania, konzultačných postupov, ako aj podrobných pracovných štruktúr a prevádzkových postupov pre funkcie siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo; |
| --- | --- |

c)

schvaľovanie postupov kooperatívneho rozhodovania, konzultačných postupov, ako aj podrobných pracovných štruktúr a prevádzkových postupov pre funkcie siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;

| d) | schvaľovanie rokovacieho poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve uvedenej v článku 18 ods. 4 v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo; |
| --- | --- |

d)

schvaľovanie rokovacieho poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve uvedenej v článku 18 ods. 4 v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;

| e) | monitorovanie pokroku v realizácii plánov a riešenie všetkých možných odchýlení od pôvodných plánov; |
| --- | --- |

e)

monitorovanie pokroku v realizácii plánov a riešenie všetkých možných odchýlení od pôvodných plánov;

| f) | monitorovanie konzultačného postupu subjektov zainteresovaných na prevádzke; |
| --- | --- |

f)

monitorovanie konzultačného postupu subjektov zainteresovaných na prevádzke;

| g) | monitorovanie činností týkajúcich sa riadenia funkcií siete; |
| --- | --- |

g)

monitorovanie činností týkajúcich sa riadenia funkcií siete;

| h) | monitorovanie činností manažéra siete týkajúcich sa krízových situácií v sieti; |
| --- | --- |

h)

monitorovanie činností manažéra siete týkajúcich sa krízových situácií v sieti;

| i) | schvaľovanie výročnej správy uvedenej v článku 20. Táto správa okrem iného obsahuje realizáciu strategického plánu siete a plánu prevádzky siete; |
| --- | --- |

i)

schvaľovanie výročnej správy uvedenej v článku 20. Táto správa okrem iného obsahuje realizáciu strategického plánu siete a plánu prevádzky siete;

| j) | riešenie otázok, ktoré neboli vyriešené na úrovni jednotlivej funkcie siete; |
| --- | --- |

j)

riešenie otázok, ktoré neboli vyriešené na úrovni jednotlivej funkcie siete;

| k) | posúdenie, či manažér siete disponuje primeranými kompetenciami a zdrojmi a či je primerane nestranný na to, aby mohol nezávisle vykonávať určené úlohy vrátane opatrení prijatých v rámci bezpečnosti, zodpovednosti a výnimočných situácií; |
| --- | --- |

k)

posúdenie, či manažér siete disponuje primeranými kompetenciami a zdrojmi a či je primerane nestranný na to, aby mohol nezávisle vykonávať určené úlohy vrátane opatrení prijatých v rámci bezpečnosti, zodpovednosti a výnimočných situácií;

| l) | schvaľovanie ročného rozpočtu manažérov siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo; |
| --- | --- |

l)

schvaľovanie ročného rozpočtu manažérov siete v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;

| m) | schvaľovanie svojho rokovacieho poriadku v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo; |
| --- | --- |

m)

schvaľovanie svojho rokovacieho poriadku v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;

| n) | riešenie všetkých ďalších otázok, ktoré považuje za významné. |
| --- | --- |

n)

riešenie všetkých ďalších otázok, ktoré považuje za významné.

2.   Členmi rady pre riadenie siete s hlasovacím právom sú:

| a) | jeden zástupca poskytovateľov letových navigačných služieb na jeden funkčný blok vzdušného priestoru zriadený alebo v procese zriaďovania, s celkovým počtom štyroch hlasov za všetkých poskytovateľov letových navigačných služieb; |
| --- | --- |

a)

jeden zástupca poskytovateľov letových navigačných služieb na jeden funkčný blok vzdušného priestoru zriadený alebo v procese zriaďovania, s celkovým počtom štyroch hlasov za všetkých poskytovateľov letových navigačných služieb;

| b) | štyria zástupcovia komerčných a nekomerčných civilných používateľov vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

b)

štyria zástupcovia komerčných a nekomerčných civilných používateľov vzdušného priestoru;

| c) | dvaja zástupcovia prevádzkovateľov letísk; |
| --- | --- |

c)

dvaja zástupcovia prevádzkovateľov letísk;

| d) | dvaja zástupcovia vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb a používateľov vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

d)

dvaja zástupcovia vojenských poskytovateľov letových navigačných služieb a používateľov vzdušného priestoru.

3.   Členmi rady pre riadenie siete sú takisto:

| a) | predseda, vymenovaný na základe technickej spôsobilosti a odbornosti na návrh Komisie najmä na základe návrhov členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom, v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo; |
| --- | --- |

a)

predseda, vymenovaný na základe technickej spôsobilosti a odbornosti na návrh Komisie najmä na základe návrhov členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom, v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo;

| b) | jeden zástupca Komisie; |
| --- | --- |

b)

jeden zástupca Komisie;

| c) | jeden zástupca Eurocontrolu; |
| --- | --- |

c)

jeden zástupca Eurocontrolu;

| d) | jeden zástupca manažérov siete. |
| --- | --- |

d)

jeden zástupca manažérov siete.

4.   Členovia musia mať náhradníkov.

5.   Členovia rady pre riadenie siete s hlasovacím právom sú menovaní na základe návrhov ich organizácií v nadväznosti na kladné stanovisko výboru pre jednotné nebo.

6.   Komisia môže za poradcov vymenovať nezávislých a uznávaných odborníkov, ktorí budú vykonávať svoju funkciu osobne a zastupovať široký rozsah disciplín zahŕňajúci kľúčové aspekty funkcií siete. Na tieto účely navrhnú kandidátov štáty zúčastňujúce sa na práci manažéra siete.

7.   Členovia uvedení v odseku 3 písm. a), b) a c) majú spoločne právo odmietnuť návrhy, ktoré majú dosah na:

| a) | suverenitu a zodpovednosť členských štátov, najmä ak sa týkajú verejného poriadku, bezpečnosti a obrany, ako sa uvádza v článku 13 nariadenia (ES) č. 549/2004; |
| --- | --- |

a)

suverenitu a zodpovednosť členských štátov, najmä ak sa týkajú verejného poriadku, bezpečnosti a obrany, ako sa uvádza v článku 13 nariadenia (ES) č. 549/2004;

| b) | kompatibilitu činností rady pre riadenie siete so zámermi a cieľmi tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

kompatibilitu činností rady pre riadenie siete so zámermi a cieľmi tohto nariadenia;

| c) | nestrannosť a rovnocennosť rady pre riadenie siete. |
| --- | --- |

c)

nestrannosť a rovnocennosť rady pre riadenie siete.

8.   Dokumenty uvedené v odseku 1 prijme rada pre riadenie siete jednoduchou väčšinou svojich členov s hlasovacím právom.

9.   Ak nie je možné dospieť k dohode o otázkach kľúčového významu pre sieť, rada pre riadenie siete tieto otázky predloží Komisii na ďalšie konanie. Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.

Článok 17

Úloha výboru pre jednotné nebo

1.   Manažér siete predkladá regulačné otázky Komisii, o ktorých Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.

2.   Výbor pre jednotné nebo sa vyjadruje k:

| a) | nominácii manažéra siete; |
| --- | --- |

a)

nominácii manažéra siete;

| b) | vymenovaniu predsedu rady pre riadenie siete; |
| --- | --- |

b)

vymenovaniu predsedu rady pre riadenie siete;

| c) | vymenovaniu členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom; |
| --- | --- |

c)

vymenovaniu členov rady pre riadenie siete s hlasovacím právom;

| d) | rokovaciemu poriadku rady pre riadenie siete; |
| --- | --- |

d)

rokovaciemu poriadku rady pre riadenie siete;

| e) | strategickému plánu siete, a najmä k cieľom tohto plánu v počiatočnej etape; |
| --- | --- |

e)

strategickému plánu siete, a najmä k cieľom tohto plánu v počiatočnej etape;

| f) | ročnému rozpočtu manažéra siete; |
| --- | --- |

f)

ročnému rozpočtu manažéra siete;

| g) | rokovaciemu poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve; |
| --- | --- |

g)

rokovaciemu poriadku európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve;

| h) | postupom kooperatívneho rozhodovania, konzultačným postupom, ako aj k podrobným pracovným štruktúram a prevádzkovým postupom pre funkcie siete. |
| --- | --- |

h)

postupom kooperatívneho rozhodovania, konzultačným postupom, ako aj k podrobným pracovným štruktúram a prevádzkovým postupom pre funkcie siete.

3.   Výbor pre jednotné nebo môže poskytnúť poradenstvo Komisii, keď v rade pre riadenie siete nie je možné dospieť k dohode o otázkach kľúčového významu pre sieť.

KAPITOLA IV

RIADENIE KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ V SIETI

Článok 18

Zriadenie európskej jednotky krízovej koordinácie v letectve

1.   Na účely podpory riadenia krízových situácií v sieti sa zriaďuje Európska jednotka krízovej koordinácie v letectve (ďalej len „EACCC“).

2.   K stálym členom EACCC patrí jeden zástupca členského štátu, ktorý je predsedníckym štátom v Rade ministrov, jeden zástupca Komisie, jeden zástupca agentúry, jeden zástupca Eurocontrolu, jeden zástupca vojenských orgánov, jeden zástupca poskytovateľov letových navigačných služieb, jeden zástupca letísk a jeden zástupca používateľov vzdušného priestoru.

3.   Zloženie EACCC sa môže od prípadu k prípadu rozšíriť o odborníkov v závislosti od povahy konkrétnej krízy.

4.   EACCC pripraví svoj rokovací poriadok na schválenie radou pre riadenie siete.

5.   Manažér siete sprístupní zdroje potrebné na zriadenie a prevádzku EACCC.

Článok 19

Zodpovednosť manažéra siete a EACCC

1.   Manažér siete je spoločne s členmi EACCC zodpovedný za začatie činnosti EACCC a za ukončenie jej činnosti.

2.   Manažér siete je s podporou EACCC zodpovedný za:

| a) | koordináciu riadenia reakcií na krízové situácie v sieti v súlade s rokovacím poriadkom EACCC vrátane úzkej spolupráce so zodpovedajúcimi štruktúrami v členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

koordináciu riadenia reakcií na krízové situácie v sieti v súlade s rokovacím poriadkom EACCC vrátane úzkej spolupráce so zodpovedajúcimi štruktúrami v členských štátoch;

| b) | podporu pri spustení a koordinácii pohotovostných plánov na úrovni členských štátov; |
| --- | --- |

b)

podporu pri spustení a koordinácii pohotovostných plánov na úrovni členských štátov;

| c) | vypracovanie zmierňujúcich opatrení na úrovni siete na zaistenie poskytnutia včasnej reakcie na takéto krízové situácie v sieti s cieľom ochrániť a zabezpečiť nepretržitú a bezpečnú prevádzku siete. Na tieto účely manažér siete:






  i) | 24 hodín denne monitoruje situáciu v sieti vzhľadom na krízové situácie; |
| --- | --- | --- |

c)

vypracovanie zmierňujúcich opatrení na úrovni siete na zaistenie poskytnutia včasnej reakcie na takéto krízové situácie v sieti s cieľom ochrániť a zabezpečiť nepretržitú a bezpečnú prevádzku siete. Na tieto účely manažér siete:

i)

24 hodín denne monitoruje situáciu v sieti vzhľadom na krízové situácie;

| ii) | zabezpečuje efektívne riadenie informácií a komunikáciu rozširovaním presných, aktuálnych a konzistentných údajov na podporu uplatňovania zásad a procesov riadenia rizika počas rozhodovacích postupov; |
| --- | --- |

ii)

zabezpečuje efektívne riadenie informácií a komunikáciu rozširovaním presných, aktuálnych a konzistentných údajov na podporu uplatňovania zásad a procesov riadenia rizika počas rozhodovacích postupov;

| iii) | uľahčuje organizované zhromažďovanie a centralizovanú úschovu uvedených údajov; |
| --- | --- |

iii)

uľahčuje organizované zhromažďovanie a centralizovanú úschovu uvedených údajov;

| d) | zdôraznenie prípadných možností ďalšej podpory pri zmierňovaní krízy a informovanie Komisie, agentúry alebo členských štátov o týchto možnostiach, ako aj udržiavanie kontaktu s prevádzkovateľmi ostatných spôsobov dopravy, ktorí môžu stanoviť a realizovať intermodálne riešenia; |
| --- | --- |

d)

zdôraznenie prípadných možností ďalšej podpory pri zmierňovaní krízy a informovanie Komisie, agentúry alebo členských štátov o týchto možnostiach, ako aj udržiavanie kontaktu s prevádzkovateľmi ostatných spôsobov dopravy, ktorí môžu stanoviť a realizovať intermodálne riešenia;

| e) | monitorovanie a oznamovanie obnovenia siete a jej udržateľnosti. |
| --- | --- |

e)

monitorovanie a oznamovanie obnovenia siete a jej udržateľnosti.

KAPITOLA V

MONITOROVANIE, PODÁVANIE SPRÁV A DOHĽAD

Článok 20

Monitorovanie a predkladanie správ

1.   Manažér siete ustanoví postup nepretržitého monitorovania:

| a) | prevádzkovej výkonnosti siete; |
| --- | --- |

a)

prevádzkovej výkonnosti siete;

| b) | prijatých opatrení a výkonnosti, ktorú dosiahli subjekty zainteresované na prevádzke a štáty; |
| --- | --- |

b)

prijatých opatrení a výkonnosti, ktorú dosiahli subjekty zainteresované na prevádzke a štáty;

| c) | efektívnosť a účinnosť všetkých funkcií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. |
| --- | --- |

c)

efektívnosť a účinnosť všetkých funkcií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

2.   V rámci nepretržitého monitorovania sa musí odhaliť akákoľvek možná odchýlka od strategického plánu siete a plánov prevádzky siete. Subjekty zainteresované na prevádzke spolupracujú s manažérom siete pri tejto úlohe plnením určitých úloh vrátane poskytovania údajov.

3.   Manažér siete každý rok podáva Komisii a agentúre správu o opatreniach, ktoré prijal na splnenie svojich úloh. V tejto správe sa pozornosť venuje jednotlivým funkciám siete, ako aj celkovej situácii siete, pričom správa je úzko prepojená s obsahom strategického plánu siete a s plánom prevádzky siete. Komisia informuje výbor pre jednotné nebo.

Článok 21

Dohľad nad manažérom siete

Komisia v otázkach týkajúcich sa bezpečnosti za pomoci agentúry zabezpečuje dohľad nad manažérom siete, najmä pokiaľ ide o požiadavky zahrnuté v tomto nariadení a v ďalších právnych predpisoch Únie. Komisia každý rok alebo na základe osobitnej žiadosti podáva správu výboru pre jednotné nebo.

KAPITOLA VI

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 22

Vzťahy s tretími krajinami

Tretie krajiny, ako aj ich subjekty zainteresované na prevádzke sa môžu zúčastňovať na práci manažéra siete.

Článok 23

Financovanie manažéra siete

Členské štáty prijímajú nevyhnutné opatrenia na financovanie funkcií siete, ktorými je poverený manažér siete, a to na základe odplát za letové navigačné služby. Manažér siete stanovuje svoje náklady transparentným spôsobom.

Článok 24

Zodpovednosť

Manažér siete zavedie štruktúry na krytie zodpovednosti v súvislosti s výkonom svojich úloh. Metóda, ktorá sa použije na zabezpečenie uvedeného pokrytia, musí byť prispôsobená potenciálnej strate a danému poškodeniu, s ohľadom na právny status manažéra siete a úroveň dostupného komerčného poistného krytia.

Článok 25

Preskúmanie

Komisia preskúma efektivitu vykonávania funkcií siete najneskôr do 31. decembra 2013 a po tomto dátume ju preskúmava pravidelne s prihliadnutím na referenčné obdobia pre schému výkonnosti uvedené v nariadení (EÚ) č. 691/2010.

Článok 26

Zmeny a doplnenia nariadenia (EÚ) č. 691/2010

Nariadenie (EÚ) č. 691/2010 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V článku 3 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno m):






  „m) | posúdenie plánu výkonnosti manažéra siete vrátane jeho súladu s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie.“ |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 3 ods. 3 sa dopĺňa toto písmeno m):

„m)

posúdenie plánu výkonnosti manažéra siete vrátane jeho súladu s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie.“

| 2. | Vkladá sa tento článok 5a:
  „Článok 5a
  Manažér siete
  1.   Manažér siete zriadený podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 (9) vykonáva v súvislosti so schémou výkonnosti tieto úlohy:






  a) | podporuje Komisiu poskytovaním relevantných informácií na vypracovanie cieľov výkonnosti platných pre celú Európsku úniu pred referenčnými obdobiami a na účely monitoringu počas referenčného obdobia. Manažér siete predovšetkým upozorní Komisiu na všetky významné a pretrvávajúce poklesy v oblasti prevádzkovej výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Vkladá sa tento článok 5a:

„Článok 5a

Manažér siete

1.   Manažér siete zriadený podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 677/2011 (9) vykonáva v súvislosti so schémou výkonnosti tieto úlohy:

a)

podporuje Komisiu poskytovaním relevantných informácií na vypracovanie cieľov výkonnosti platných pre celú Európsku úniu pred referenčnými obdobiami a na účely monitoringu počas referenčného obdobia. Manažér siete predovšetkým upozorní Komisiu na všetky významné a pretrvávajúce poklesy v oblasti prevádzkovej výkonnosti;

| b) | podľa článku 20 ods. 5 poskytuje Komisii prístup k všetkým údajom uvedeným v prílohe IV; |
| --- | --- |

b)

podľa článku 20 ods. 5 poskytuje Komisii prístup k všetkým údajom uvedeným v prílohe IV;

| c) | podporuje členské štáty a poskytovateľov letových navigačných služieb pri dosahovaní ich cieľov výkonnosti počas referenčných období; |
| --- | --- |

c)

podporuje členské štáty a poskytovateľov letových navigačných služieb pri dosahovaní ich cieľov výkonnosti počas referenčných období;

| d) | vypracúva plán výkonnosti, ktorý sa prijme ako súčasť strategického plánu siete pred začiatkom každého referenčného obdobia. Tento plán výkonnosti je verejne prístupný a obsahuje:






  i) | cieľ environmentálneho zaťaženia, ktorý musí byť zhodný s cieľom výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty; |
| --- | --- | --- |

d)

vypracúva plán výkonnosti, ktorý sa prijme ako súčasť strategického plánu siete pred začiatkom každého referenčného obdobia. Tento plán výkonnosti je verejne prístupný a obsahuje:

i)

cieľ environmentálneho zaťaženia, ktorý musí byť zhodný s cieľom výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty;

| ii) | ciele výkonnosti pre ďalšie relevantné kľúčové oblasti výkonnosti, ktoré sú zhodné s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty; |
| --- | --- |

ii)

ciele výkonnosti pre ďalšie relevantné kľúčové oblasti výkonnosti, ktoré sú zhodné s cieľmi výkonnosti na úrovni celej Európskej únie pre celé referenčné obdobie, pričom na účely monitorovania sa použijú ročné hodnoty;

| iii) | opis plánovaných opatrení na splnenie cieľov; |
| --- | --- |

iii)

opis plánovaných opatrení na splnenie cieľov;

| iv) | v prípade potreby alebo na základe rozhodnutia Komisie dodatočné kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele. |
| --- | --- |

iv)

v prípade potreby alebo na základe rozhodnutia Komisie dodatočné kľúčové ukazovatele výkonnosti a ciele.

| 3. | V článku 17 sa vkladá tento odsek 2a:
  „2a.   Komisia monitoruje plnenie plánu výkonnosti manažéra siete. Ak sa počas referenčného obdobia ciele neplnia, Komisia použije vhodné opatrenia uvedené v pláne výkonnosti s cieľom napraviť situáciu. Na tieto účely sa používajú ročné hodnoty uvedené v pláne výkonnosti.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 17 sa vkladá tento odsek 2a:

„2a.   Komisia monitoruje plnenie plánu výkonnosti manažéra siete. Ak sa počas referenčného obdobia ciele neplnia, Komisia použije vhodné opatrenia uvedené v pláne výkonnosti s cieľom napraviť situáciu. Na tieto účely sa používajú ročné hodnoty uvedené v pláne výkonnosti.“

| 4. | V prílohe III sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:
  „3.   Životné prostredie

  Návrh trate: Počas prvého referenčného obdobia sa neuplatňuje. Počas druhého referenčného obdobia sa posudzuje proces návrhu trate použitý v pláne výkonnosti a jeho súlad s postupom prípravy plánu skvalitnenia európskej siete tratí, ktorý vypracúva manažér siete.
  4.   Kapacita

  Úroveň meškania: Porovnanie očakávanej úrovne traťového meškania ATFM použitej v plánoch výkonnosti s referenčnou hodnotou poskytnutou procesom plánovania kapacity organizácie Eurocontrol a v pláne prevádzky siete manažéra siete.“ |
| --- | --- |

4.

V prílohe III sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:

„3.   Životné prostredie

Návrh trate: Počas prvého referenčného obdobia sa neuplatňuje. Počas druhého referenčného obdobia sa posudzuje proces návrhu trate použitý v pláne výkonnosti a jeho súlad s postupom prípravy plánu skvalitnenia európskej siete tratí, ktorý vypracúva manažér siete.

4.   Kapacita

Úroveň meškania: Porovnanie očakávanej úrovne traťového meškania ATFM použitej v plánoch výkonnosti s referenčnou hodnotou poskytnutou procesom plánovania kapacity organizácie Eurocontrol a v pláne prevádzky siete manažéra siete.“

Článok 27

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. júla 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 96, 31.3.2004, s. 20.

2

(3)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 80, 26.3.2010, s. 10.

4

(5)  Ú. v. ES L 14, 22.1.1993, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 35.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 342, 24.12.2005, s. 20.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 185, 15.7.2011, s. 1.“

9

---

PRÍLOHA I

FUNKCIA PLÁNOVANIA EURÓPSKEJ SIETE TRATÍ (ERND)

ČASŤ A

Účel

| 1. | Funkciou ERND sa:






  a) | vytvára plán skvalitnenia európskej siete tratí na účely bezpečnej a účinnej letovej prevádzky s náležitým prihliadnutím na vplyv na životné prostredie; |
| --- | --- | --- |

1.

Funkciou ERND sa:

a)

vytvára plán skvalitnenia európskej siete tratí na účely bezpečnej a účinnej letovej prevádzky s náležitým prihliadnutím na vplyv na životné prostredie;

| b) | uľahčuje v rámci plánu skvalitnenia európskej siete tratí rozvoj štruktúry vzdušného priestoru zabezpečujúcej požadovanú úroveň bezpečnosti, kapacity, flexibility, reakcieschopnosti, environmentálneho zaťaženia a hladkého poskytovania pohotových služieb letovej navigácie s náležitým prihliadnutím na potreby bezpečnosti a obrany; |
| --- | --- |

b)

uľahčuje v rámci plánu skvalitnenia európskej siete tratí rozvoj štruktúry vzdušného priestoru zabezpečujúcej požadovanú úroveň bezpečnosti, kapacity, flexibility, reakcieschopnosti, environmentálneho zaťaženia a hladkého poskytovania pohotových služieb letovej navigácie s náležitým prihliadnutím na potreby bezpečnosti a obrany;

| c) | zabezpečuje regionálna prepojiteľnosť a interoperabilita európskej siete tratí v rámci regiónu ICAO EUR a so susednými regiónmi ICAO. |
| --- | --- |

c)

zabezpečuje regionálna prepojiteľnosť a interoperabilita európskej siete tratí v rámci regiónu ICAO EUR a so susednými regiónmi ICAO.

| 2. | Príprava plánu skvalitnenia európskej siete tratí sa opiera o postup kooperatívneho rozhodovania. Plán skvalitnenia európskej siete tratí predstavuje súčasť plánu prevádzky siete osobitne na účely ERND a predstavuje podrobné pravidlá, ktorými sa plní časť strategického plánu siete týkajúca sa ERND. |
| --- | --- |

2.

Príprava plánu skvalitnenia európskej siete tratí sa opiera o postup kooperatívneho rozhodovania. Plán skvalitnenia európskej siete tratí predstavuje súčasť plánu prevádzky siete osobitne na účely ERND a predstavuje podrobné pravidlá, ktorými sa plní časť strategického plánu siete týkajúca sa ERND.

| 3. | Členské štáty sú naďalej zodpovedné za podrobnú prípravu, schválenie a zriadenie štruktúr vzdušného priestoru vo vzdušnom priestore, za ktorý sú zodpovedné. |
| --- | --- |

3.

Členské štáty sú naďalej zodpovedné za podrobnú prípravu, schválenie a zriadenie štruktúr vzdušného priestoru vo vzdušnom priestore, za ktorý sú zodpovedné.

ČASŤ B

Zásady plánovania

| 1. | Bez toho, aby bola dotknutá zvrchovanosť členských štátov nad vzdušným priestorom, ako aj požiadavky členských štátov týkajúce sa otázok verejného poriadku, bezpečnosti a obrany, manažér siete, členské štáty, tretie krajiny, používatelia vzdušného priestoru, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo vypracúvajú s použitím postupu kooperatívneho rozhodovania plán skvalitnenia európskej siete tratí, pričom zároveň uplatňujú zásady plánovania vzdušného priestoru uvedené v tejto prílohe. Plán skvalitnenia európskej siete tratí musí plniť ciele výkonnosti stanovené pre manažéra siete v schéme výkonnosti. |
| --- | --- |

1.

Bez toho, aby bola dotknutá zvrchovanosť členských štátov nad vzdušným priestorom, ako aj požiadavky členských štátov týkajúce sa otázok verejného poriadku, bezpečnosti a obrany, manažér siete, členské štáty, tretie krajiny, používatelia vzdušného priestoru, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo vypracúvajú s použitím postupu kooperatívneho rozhodovania plán skvalitnenia európskej siete tratí, pričom zároveň uplatňujú zásady plánovania vzdušného priestoru uvedené v tejto prílohe. Plán skvalitnenia európskej siete tratí musí plniť ciele výkonnosti stanovené pre manažéra siete v schéme výkonnosti.

| 2. | Primerané trvalé a podrobné pracovné štruktúry ustanovené manažérom siete na úrovni odborníkov s účasťou všetkých zainteresovaných subjektov poskytujú podporu pri postupe kooperatívneho rozhodovania. Konzultácie sa organizujú tak často, ako si to vyžadujú potreby funkcie plánovania európskej siete tratí. |
| --- | --- |

2.

Primerané trvalé a podrobné pracovné štruktúry ustanovené manažérom siete na úrovni odborníkov s účasťou všetkých zainteresovaných subjektov poskytujú podporu pri postupe kooperatívneho rozhodovania. Konzultácie sa organizujú tak často, ako si to vyžadujú potreby funkcie plánovania európskej siete tratí.

| 3. | Na zabezpečenie prepojiteľnosti plánu skvalitnenia európskej siete tratí manažér siete a členské štáty zapájajú tretie krajiny do postupu kooperatívneho rozhodovania v súlade s článkom 22. Musí sa zabezpečiť primeraná spolupráca manažéra siete a jeho podrobných pracovných štruktúr na úrovni odborníkov na jednej strane, čím sa podporuje rozvoj plánu skvalitnenia európskej siete tratí, a na druhej strane s príslušnými pracovnými štruktúrami ICAO na úrovni odborníkov, ktoré sa zaoberajú skvalitnením siete tratí na rozhraní. |
| --- | --- |

3.

Na zabezpečenie prepojiteľnosti plánu skvalitnenia európskej siete tratí manažér siete a členské štáty zapájajú tretie krajiny do postupu kooperatívneho rozhodovania v súlade s článkom 22. Musí sa zabezpečiť primeraná spolupráca manažéra siete a jeho podrobných pracovných štruktúr na úrovni odborníkov na jednej strane, čím sa podporuje rozvoj plánu skvalitnenia európskej siete tratí, a na druhej strane s príslušnými pracovnými štruktúrami ICAO na úrovni odborníkov, ktoré sa zaoberajú skvalitnením siete tratí na rozhraní.

| 4. | Plán skvalitnenia európskej siete tratí je priebežný plán, ktorý zohľadňuje všetky prvky potrebné na to, aby sa zabezpečila štruktúra európskeho vzdušného priestoru ako jedného celku a aby spĺňal platné ciele výkonnosti. |
| --- | --- |

4.

Plán skvalitnenia európskej siete tratí je priebežný plán, ktorý zohľadňuje všetky prvky potrebné na to, aby sa zabezpečila štruktúra európskeho vzdušného priestoru ako jedného celku a aby spĺňal platné ciele výkonnosti.

| 5. | Tento plán zahŕňa:






  a) | spoločné všeobecné zásady doplnené technickými špecifikáciami na plánovanie vzdušného priestoru; |
| --- | --- | --- |

5.

Tento plán zahŕňa:

a)

spoločné všeobecné zásady doplnené technickými špecifikáciami na plánovanie vzdušného priestoru;

| b) | požiadavky vojenských orgánov na vzdušný priestor; |
| --- | --- |

b)

požiadavky vojenských orgánov na vzdušný priestor;

| c) | odsúhlasenú európsku sieť tratí, a ak je to realizovateľné, štruktúru vzdušného priestoru s voľnými traťami, ktorá má spĺňať všetky požiadavky používateľov a ktorá obsahuje podrobné údaje o všetkých projektoch zmeny vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

c)

odsúhlasenú európsku sieť tratí, a ak je to realizovateľné, štruktúru vzdušného priestoru s voľnými traťami, ktorá má spĺňať všetky požiadavky používateľov a ktorá obsahuje podrobné údaje o všetkých projektoch zmeny vzdušného priestoru;

| d) | pravidlá používania a dostupnosť siete tratí a vzdušného priestoru s voľnými traťami; |
| --- | --- |

d)

pravidlá používania a dostupnosť siete tratí a vzdušného priestoru s voľnými traťami;

| e) | údaje o odporúčanej sektorizácii ATC v prospech podpory štruktúry vzdušného priestoru ATS, ktorú navrhujú, rozhodujú o nej a realizujú členské štáty; |
| --- | --- |

e)

údaje o odporúčanej sektorizácii ATC v prospech podpory štruktúry vzdušného priestoru ATS, ktorú navrhujú, rozhodujú o nej a realizujú členské štáty;

| f) | usmernenia na riadenie vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

f)

usmernenia na riadenie vzdušného priestoru;

| g) | podrobný časový plán rozvoja; |
| --- | --- |

g)

podrobný časový plán rozvoja;

| h) | kalendár cyklu spoločného uverejnenia a implementácie prostredníctvom plánu prevádzky siete; |
| --- | --- |

h)

kalendár cyklu spoločného uverejnenia a implementácie prostredníctvom plánu prevádzky siete;

| i) | prehľad o súčasnej a očakávanej situácii v sieti vrátane očakávanej výkonnosti na základe aktuálnych a schválených plánov. |
| --- | --- |

i)

prehľad o súčasnej a očakávanej situácii v sieti vrátane očakávanej výkonnosti na základe aktuálnych a schválených plánov.

| 6. | Manažér siete pri všetkých činnostiach zabezpečuje zriadenie primeraných štruktúr s cieľom umožniť koordináciu civilného a vojenského sektora v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania. |
| --- | --- |

6.

Manažér siete pri všetkých činnostiach zabezpečuje zriadenie primeraných štruktúr s cieľom umožniť koordináciu civilného a vojenského sektora v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania.

| 7. | Manažér siete, členské štáty, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo zabezpečujú koherentné zahrnutie projektov návrhu vzdušného priestoru odsúhlasených v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania do plánu skvalitnenia európskej siete tratí. |
| --- | --- |

7.

Manažér siete, členské štáty, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo zabezpečujú koherentné zahrnutie projektov návrhu vzdušného priestoru odsúhlasených v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania do plánu skvalitnenia európskej siete tratí.

| 8. | Členské štáty a funkčné bloky vzdušného priestoru zabezpečujú, aby boli projekty návrhu vzdušného priestoru pred implementáciou vnútroštátnych a funkčných blokov vzdušného priestoru kompatibilné a v súlade s plánom skvalitnenia európskej siete tratí a aby boli koordinované štátmi, ktoré sú nimi dotknuté, a manažérom siete. |
| --- | --- |

8.

Členské štáty a funkčné bloky vzdušného priestoru zabezpečujú, aby boli projekty návrhu vzdušného priestoru pred implementáciou vnútroštátnych a funkčných blokov vzdušného priestoru kompatibilné a v súlade s plánom skvalitnenia európskej siete tratí a aby boli koordinované štátmi, ktoré sú nimi dotknuté, a manažérom siete.

| 9. | Údaje týkajúce sa zmien projektov, ktoré si vyžadujú kontrolu kompatibility a ktoré sa musia sprístupniť manažérovi siete, okrem iného zahŕňajú:






  a) | zmeny usporiadania tratí; |
| --- | --- | --- |

9.

Údaje týkajúce sa zmien projektov, ktoré si vyžadujú kontrolu kompatibility a ktoré sa musia sprístupniť manažérovi siete, okrem iného zahŕňajú:

a)

zmeny usporiadania tratí;

| b) | zmeny smeru tratí; |
| --- | --- |

b)

zmeny smeru tratí;

| c) | zmeny účelu tratí; |
| --- | --- |

c)

zmeny účelu tratí;

| d) | opis vzdušného priestoru s voľnými traťami vrátane súvisiacich pravidiel používania; |
| --- | --- |

d)

opis vzdušného priestoru s voľnými traťami vrátane súvisiacich pravidiel používania;

| e) | pravidlá používania tratí a ich dostupnosť; |
| --- | --- |

e)

pravidlá používania tratí a ich dostupnosť;

| f) | zmeny vertikálnej a horizontálnej hranice sektorov; |
| --- | --- |

f)

zmeny vertikálnej a horizontálnej hranice sektorov;

| g) | pridanie alebo odstránenie významných bodov; |
| --- | --- |

g)

pridanie alebo odstránenie významných bodov;

| h) | zmeny v cezhraničnom používaní vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

h)

zmeny v cezhraničnom používaní vzdušného priestoru;

| i) | zmeny súradníc významných bodov; |
| --- | --- |

i)

zmeny súradníc významných bodov;

| j) | zmeny ovplyvňujúce prenos údajov; |
| --- | --- |

j)

zmeny ovplyvňujúce prenos údajov;

| k) | zmeny ovplyvňujúce údaje uverejnené v publikáciách leteckých informácií; |
| --- | --- |

k)

zmeny ovplyvňujúce údaje uverejnené v publikáciách leteckých informácií;

| l) | zmeny ovplyvňujúce písomné dohody, pokiaľ ide o plánovanie a využívanie vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

l)

zmeny ovplyvňujúce písomné dohody, pokiaľ ide o plánovanie a využívanie vzdušného priestoru.

| 10. | Manažér siete a členské štáty v kontexte tejto prílohy v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania pripravujú spoločné návrhy na zmenu a doplnenie príslušných dokumentov ICAO. Najmä v prípade zmien a doplnení dokumentov ICAO týkajúcich sa tratí ATS ponad otvorené more členské štáty uplatňujú príslušné koordinačné postupy ICAO. |
| --- | --- |

10.

Manažér siete a členské štáty v kontexte tejto prílohy v rámci postupu kooperatívneho rozhodovania pripravujú spoločné návrhy na zmenu a doplnenie príslušných dokumentov ICAO. Najmä v prípade zmien a doplnení dokumentov ICAO týkajúcich sa tratí ATS ponad otvorené more členské štáty uplatňujú príslušné koordinačné postupy ICAO.

| 11. | Manažér siete, členské štáty, používatelia vzdušného priestoru, prevádzkovatelia letísk, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania priebežne preskúmavajú plán skvalitnenia európskej siete tratí s cieľom zohľadniť nové alebo meniace sa potreby vzdušného priestoru. Zabezpečí sa neustála koordinácia s vojenskými orgánmi. |
| --- | --- |

11.

Manažér siete, členské štáty, používatelia vzdušného priestoru, prevádzkovatelia letísk, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania priebežne preskúmavajú plán skvalitnenia európskej siete tratí s cieľom zohľadniť nové alebo meniace sa potreby vzdušného priestoru. Zabezpečí sa neustála koordinácia s vojenskými orgánmi.

ČASŤ C

Zásady plánovania vzdušného priestoru

| 1. | Pri príprave plánu skvalitnenia európskej siete tratí manažér siete, členské štáty, tretie krajiny, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania dodržiavajú tieto zásady plánovania vzdušného priestoru:






  a) | zriadenie a konfigurácia štruktúr vzdušného priestoru sa opierajú o prevádzkové požiadavky bez ohľadu na hranice vnútroštátnych alebo funkčných blokov vzdušného priestoru alebo hranice FIR (letové informačné oblasti) a nie sú nevyhnutne viazané úrovňou rozdelenia medzi horný a spodný vzdušný priestor; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri príprave plánu skvalitnenia európskej siete tratí manažér siete, členské štáty, tretie krajiny, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania dodržiavajú tieto zásady plánovania vzdušného priestoru:

a)

zriadenie a konfigurácia štruktúr vzdušného priestoru sa opierajú o prevádzkové požiadavky bez ohľadu na hranice vnútroštátnych alebo funkčných blokov vzdušného priestoru alebo hranice FIR (letové informačné oblasti) a nie sú nevyhnutne viazané úrovňou rozdelenia medzi horný a spodný vzdušný priestor;

| b) | proces plánovania štruktúr vzdušného priestoru musí byť transparentný s uvedením prijatých rozhodnutí a ich odôvodnenia a zohľadnením požiadaviek všetkých používateľov, pričom sa zároveň musia zosúladiť aspekty bezpečnosti, kapacity a zaťaženia životného prostredia, ako aj náležite zohľadniť bezpečnostné požiadavky vojenského sektora a jednotlivých štátov; |
| --- | --- |

b)

proces plánovania štruktúr vzdušného priestoru musí byť transparentný s uvedením prijatých rozhodnutí a ich odôvodnenia a zohľadnením požiadaviek všetkých používateľov, pričom sa zároveň musia zosúladiť aspekty bezpečnosti, kapacity a zaťaženia životného prostredia, ako aj náležite zohľadniť bezpečnostné požiadavky vojenského sektora a jednotlivých štátov;

| c) | aktuálne a odhadované objemy dopytu po leteckej doprave na úrovni siete a miestnej úrovni, ako aj ciele výkonnosti tvoria vstupné údaje na plán skvalitnenia európskej siete tratí s cieľom uspokojiť potreby hlavných dopravných tokov a letísk; |
| --- | --- |

c)

aktuálne a odhadované objemy dopytu po leteckej doprave na úrovni siete a miestnej úrovni, ako aj ciele výkonnosti tvoria vstupné údaje na plán skvalitnenia európskej siete tratí s cieľom uspokojiť potreby hlavných dopravných tokov a letísk;

| d) | zásada zabezpečenia vertikálnej a horizontálnej prepojiteľnosti vrátane vzdušného priestoru nad terminálmi a štruktúry vzdušného priestoru na rozhraní; |
| --- | --- |

d)

zásada zabezpečenia vertikálnej a horizontálnej prepojiteľnosti vrátane vzdušného priestoru nad terminálmi a štruktúry vzdušného priestoru na rozhraní;

| e) | možnosť prevádzkovať lety na tratiach požadovaných používateľmi alebo čo najbližšie k nim a profily dráhy letu vo fáze letu na trati; |
| --- | --- |

e)

možnosť prevádzkovať lety na tratiach požadovaných používateľmi alebo čo najbližšie k nim a profily dráhy letu vo fáze letu na trati;

| f) | súhlas zainteresovaných subjektov, ktoré majú v tejto oblasti prevádzkové požiadavky, s posudzovaním a možnou prípravou všetkých návrhov na štruktúru vzdušného priestoru vrátane vzdušného priestoru s voľnými traťami, možností viacnásobných tratí a CDR; |
| --- | --- |

f)

súhlas zainteresovaných subjektov, ktoré majú v tejto oblasti prevádzkové požiadavky, s posudzovaním a možnou prípravou všetkých návrhov na štruktúru vzdušného priestoru vrátane vzdušného priestoru s voľnými traťami, možností viacnásobných tratí a CDR;

| g) | plánovanie štruktúr vzdušného priestoru vrátane vzdušného priestoru s voľnými traťami a sektormi ATC zohľadňuje existujúce alebo navrhované štruktúry vzdušného priestoru určené na činnosti, ktoré si vyžadujú rezerváciu alebo obmedzenie vzdušného priestoru. Na tieto účely sa zriadia iba štruktúry, ktoré sú v súlade s uplatňovaním pružného využívania vzdušného priestoru. Takéto štruktúry musia byť zosúladené a čo najviac konzistentné v rámci celej európskej siete; |
| --- | --- |

g)

plánovanie štruktúr vzdušného priestoru vrátane vzdušného priestoru s voľnými traťami a sektormi ATC zohľadňuje existujúce alebo navrhované štruktúry vzdušného priestoru určené na činnosti, ktoré si vyžadujú rezerváciu alebo obmedzenie vzdušného priestoru. Na tieto účely sa zriadia iba štruktúry, ktoré sú v súlade s uplatňovaním pružného využívania vzdušného priestoru. Takéto štruktúry musia byť zosúladené a čo najviac konzistentné v rámci celej európskej siete;

| h) | príprava plánovania sektora ATC sa začína usporiadaním požadovaných tratí alebo dopravného toku v rámci interaktívneho procesu, ktorým sa zabezpečí kompatibilita medzi traťami alebo tokmi a sektormi; |
| --- | --- |

h)

príprava plánovania sektora ATC sa začína usporiadaním požadovaných tratí alebo dopravného toku v rámci interaktívneho procesu, ktorým sa zabezpečí kompatibilita medzi traťami alebo tokmi a sektormi;

| i) | sektory ATC sa navrhujú s cieľom umožniť vytvorenie konfigurácií sektora, ktoré uspokoja potreby dopravného toku a sú prispôsobiteľné a zhodné s premenlivým dopytom po leteckej doprave; |
| --- | --- |

i)

sektory ATC sa navrhujú s cieľom umožniť vytvorenie konfigurácií sektora, ktoré uspokoja potreby dopravného toku a sú prispôsobiteľné a zhodné s premenlivým dopytom po leteckej doprave;

| j) | dohody o poskytovaní služieb sa uzatvoria v prípadoch, keď sa z prevádzkových dôvodov vyžaduje, aby sektory ATC boli naplánované tak, že presahujú hranice vnútroštátnych alebo funkčných blokov vzdušného priestoru alebo hranice FIR. |
| --- | --- |

j)

dohody o poskytovaní služieb sa uzatvoria v prípadoch, keď sa z prevádzkových dôvodov vyžaduje, aby sektory ATC boli naplánované tak, že presahujú hranice vnútroštátnych alebo funkčných blokov vzdušného priestoru alebo hranice FIR.

| 2. | Manažér siete, členské štáty, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania zabezpečia, aby sa vo vzťahu k využívaniu vzdušného priestoru a riadeniu kapacity uplatňovali tieto zásady:






  a) | štruktúry vzdušných blokov sa plánujú s cieľom uľahčiť pružné a včasné využívanie vzdušného priestoru a riadenie vzhľadom na možnosti tratí, dopravné toky, schémy konfigurácie sektorov a konfiguráciu ostatných štruktúr vzdušného priestoru; |
| --- | --- | --- |

2.

Manažér siete, členské štáty, funkčné bloky vzdušného priestoru a poskytovatelia letových navigačných služieb ako súčasť funkčných blokov vzdušného priestoru alebo jednotlivo prostredníctvom postupu kooperatívneho rozhodovania zabezpečia, aby sa vo vzťahu k využívaniu vzdušného priestoru a riadeniu kapacity uplatňovali tieto zásady:

a)

štruktúry vzdušných blokov sa plánujú s cieľom uľahčiť pružné a včasné využívanie vzdušného priestoru a riadenie vzhľadom na možnosti tratí, dopravné toky, schémy konfigurácie sektorov a konfiguráciu ostatných štruktúr vzdušného priestoru;

| b) | štruktúry vzdušného priestoru by mali umožňovať zriadenie ďalších možných tratí za súčasného zabezpečenia ich kompatibility (otázky kapacity a obmedzenia pri plánovaní sektorov). |
| --- | --- |

b)

štruktúry vzdušného priestoru by mali umožňovať zriadenie ďalších možných tratí za súčasného zabezpečenia ich kompatibility (otázky kapacity a obmedzenia pri plánovaní sektorov).

ČASŤ D

Nepretržité monitorovanie výkonnosti na úrovni siete

| 1. | Na zabezpečenie pravidelného zvyšovania výkonnosti manažér siete v úzkej spolupráci so štátmi, funkčnými blokmi vzdušného priestoru a subjektmi zainteresovanými na prevádzke vykonajú riadne preskúmanie efektivity zavedených štruktúr vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

1.

Na zabezpečenie pravidelného zvyšovania výkonnosti manažér siete v úzkej spolupráci so štátmi, funkčnými blokmi vzdušného priestoru a subjektmi zainteresovanými na prevádzke vykonajú riadne preskúmanie efektivity zavedených štruktúr vzdušného priestoru.

| 2. | Toto preskúmanie zahŕňa najmä:






  a) | vývoj dopytu po leteckej doprave; |
| --- | --- | --- |

2.

Toto preskúmanie zahŕňa najmä:

a)

vývoj dopytu po leteckej doprave;

| b) | výkonnosť a obmedzenia v oblasti kapacity a efektívnosti letov na úrovni štátov, funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni siete; |
| --- | --- |

b)

výkonnosť a obmedzenia v oblasti kapacity a efektívnosti letov na úrovni štátov, funkčných blokov vzdušného priestoru, ako aj na úrovni siete;

| c) | vyhodnotenie aspektov využívania vzdušného priestoru z pohľadu civilného a vojenského sektora; |
| --- | --- |

c)

vyhodnotenie aspektov využívania vzdušného priestoru z pohľadu civilného a vojenského sektora;

| d) | vyhodnotenie sektorizácie a použitých konfigurácií sektorov; |
| --- | --- |

d)

vyhodnotenie sektorizácie a použitých konfigurácií sektorov;

| e) | vyhodnotenie celistvosti a plynulosti štruktúr vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

e)

vyhodnotenie celistvosti a plynulosti štruktúr vzdušného priestoru;

| f) | informovanie Komisie v prípadoch, pri ktorých požadované opatrenia na zlepšenie presahujú hranice kompetencií manažéra siete. |
| --- | --- |

f)

informovanie Komisie v prípadoch, pri ktorých požadované opatrenia na zlepšenie presahujú hranice kompetencií manažéra siete.

---

PRÍLOHA II

FUNKCIA RÁDIOVÝCH FREKVENCIÍ

ČASŤ A

Požiadavky na výkon funkcie

| 1. | Členské štáty vymenujú kompetentnú osobu, orgán alebo organizáciu za vnútroštátneho manažéra frekvencií, ktorý bude zodpovedný za zabezpečenie prideľovania, úprav a uvoľňovania frekvencií v súlade s týmto nariadením. Členské štáty oznámia Komisii a manažérovi siete mená a adresy uvedených osôb najneskôr 4 mesiace po prijatí tohto nariadenia. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty vymenujú kompetentnú osobu, orgán alebo organizáciu za vnútroštátneho manažéra frekvencií, ktorý bude zodpovedný za zabezpečenie prideľovania, úprav a uvoľňovania frekvencií v súlade s týmto nariadením. Členské štáty oznámia Komisii a manažérovi siete mená a adresy uvedených osôb najneskôr 4 mesiace po prijatí tohto nariadenia.

| 2. | Manažér siete pripravuje a koordinuje strategické otázky spektra týkajúce sa siete, ktoré sa primeraným spôsobom zdokumentujú v strategickom pláne siete a pláne prevádzky siete. Manažér siete poskytuje podporu Komisii a členským štátom pri príprave spoločných stanovísk v oblasti letectva na účely koordinovaných príspevkov na medzinárodných fórach, a najmä v rámci Európskej konferencie poštových a telekomunikačných administratív (CEPT) a Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU). |
| --- | --- |

2.

Manažér siete pripravuje a koordinuje strategické otázky spektra týkajúce sa siete, ktoré sa primeraným spôsobom zdokumentujú v strategickom pláne siete a pláne prevádzky siete. Manažér siete poskytuje podporu Komisii a členským štátom pri príprave spoločných stanovísk v oblasti letectva na účely koordinovaných príspevkov na medzinárodných fórach, a najmä v rámci Európskej konferencie poštových a telekomunikačných administratív (CEPT) a Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU).

| 3. | Manažér siete na žiadosť vnútroštátneho(-ych) manažéra(-ov) frekvencií prijíma spolu s Komisiou a CEPT opatrenia na odstránenie akýchkoľvek problémov s ostatnými priemyselnými sektormi. |
| --- | --- |

3.

Manažér siete na žiadosť vnútroštátneho(-ych) manažéra(-ov) frekvencií prijíma spolu s Komisiou a CEPT opatrenia na odstránenie akýchkoľvek problémov s ostatnými priemyselnými sektormi.

| 4. | Vnútroštátni manažéri frekvencií oznamujú manažérovi siete prípady rádiovej interferencie, ktoré majú vplyv na európsku sieť leteckej dopravy. Manažér siete zaznamenáva ich výskyt a poskytuje podporu pri ich posudzovaní. Manažér siete na žiadosť vnútroštátneho(-ych) manažéra(-ov) frekvencií koordinuje alebo poskytuje potrebnú pomoc na vyriešenie alebo zmiernenie takýchto prípadov vrátane opatrení s Komisiou a CEPT. |
| --- | --- |

4.

Vnútroštátni manažéri frekvencií oznamujú manažérovi siete prípady rádiovej interferencie, ktoré majú vplyv na európsku sieť leteckej dopravy. Manažér siete zaznamenáva ich výskyt a poskytuje podporu pri ich posudzovaní. Manažér siete na žiadosť vnútroštátneho(-ych) manažéra(-ov) frekvencií koordinuje alebo poskytuje potrebnú pomoc na vyriešenie alebo zmiernenie takýchto prípadov vrátane opatrení s Komisiou a CEPT.

| 5. | Manažér siete pripravuje a spravuje centrálny register určený na uloženie všetkých údajov o pridelených rádiových frekvenciách, ako sa uvádza v bode 14. |
| --- | --- |

5.

Manažér siete pripravuje a spravuje centrálny register určený na uloženie všetkých údajov o pridelených rádiových frekvenciách, ako sa uvádza v bode 14.

| 6. | Členské štáty využívajú centrálny register na plnenie svojich administratívnych povinností voči ICAO v súvislosti s registráciou pridelených frekvencií. |
| --- | --- |

6.

Členské štáty využívajú centrálny register na plnenie svojich administratívnych povinností voči ICAO v súvislosti s registráciou pridelených frekvencií.

| 7. | Manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií ďalej vypracúvajú a skvalitňujú postupy riadenia frekvencií, plánovacie kritériá, dátové súbory a procesy na účely optimalizácie využívania a obsadenia rádiového spektra všeobecnou leteckou prevádzkou. Manažér siete ich na žiadosť členského štátu (štátov) navrhuje aj na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

7.

Manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií ďalej vypracúvajú a skvalitňujú postupy riadenia frekvencií, plánovacie kritériá, dátové súbory a procesy na účely optimalizácie využívania a obsadenia rádiového spektra všeobecnou leteckou prevádzkou. Manažér siete ich na žiadosť členského štátu (štátov) navrhuje aj na regionálnej úrovni.

| 8. | Ak sa vyžaduje pridelenie frekvencie, žiadateľ predkladá žiadosť príslušnému vnútroštátnemu manažérovi frekvencií vrátane všetkých relevantných údajov a odôvodnenia. |
| --- | --- |

8.

Ak sa vyžaduje pridelenie frekvencie, žiadateľ predkladá žiadosť príslušnému vnútroštátnemu manažérovi frekvencií vrátane všetkých relevantných údajov a odôvodnenia.

| 9. | Vnútroštátni manažéri frekvencií a manažér siete posudzujú žiadosti o frekvencie a stanovujú ich prioritu na základe prevádzkových požiadaviek a odsúhlasených kritérií. Manažér siete okrem toho v spolupráci s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií stanovuje ich vplyv na sieť. Manažér siete ustanoví takéto kritériá v rámci konzultácií s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií do 12 mesiacov od prijatia tohto nariadenia a podľa potreby ich spravuje a aktualizuje. |
| --- | --- |

9.

Vnútroštátni manažéri frekvencií a manažér siete posudzujú žiadosti o frekvencie a stanovujú ich prioritu na základe prevádzkových požiadaviek a odsúhlasených kritérií. Manažér siete okrem toho v spolupráci s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií stanovuje ich vplyv na sieť. Manažér siete ustanoví takéto kritériá v rámci konzultácií s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií do 12 mesiacov od prijatia tohto nariadenia a podľa potreby ich spravuje a aktualizuje.

| 10. | V prípade vplyvu na sieť manažér siete určí vhodnú(-é) frekvenciu(-e) spĺňajúcu(-e) podmienky žiadosti a zohľadňuje tieto požiadavky:






  a) | potrebu poskytovať bezpečné komunikačné, navigačné služby a služby súvisiace s infraštruktúrou dohľadu; |
| --- | --- | --- |

10.

V prípade vplyvu na sieť manažér siete určí vhodnú(-é) frekvenciu(-e) spĺňajúcu(-e) podmienky žiadosti a zohľadňuje tieto požiadavky:

a)

potrebu poskytovať bezpečné komunikačné, navigačné služby a služby súvisiace s infraštruktúrou dohľadu;

| b) | potrebu optimalizovať využívanie obmedzených zdrojov rádiového spektra; |
| --- | --- |

b)

potrebu optimalizovať využívanie obmedzených zdrojov rádiového spektra;

| c) | potrebu nákladovo efektívneho, spravodlivého a transparentného prístupu k rádiovému spektru; |
| --- | --- |

c)

potrebu nákladovo efektívneho, spravodlivého a transparentného prístupu k rádiovému spektru;

| d) | prevádzkové požiadavky žiadateľa(-ov) a subjektov zainteresovaných na prevádzke; |
| --- | --- |

d)

prevádzkové požiadavky žiadateľa(-ov) a subjektov zainteresovaných na prevádzke;

| e) | predpokladaný budúci dopyt po rádiovom spektre; |
| --- | --- |

e)

predpokladaný budúci dopyt po rádiovom spektre;

| f) | ustanovenia uvedené v príručke ICAO pre riadenie európskych frekvencií. |
| --- | --- |

f)

ustanovenia uvedené v príručke ICAO pre riadenie európskych frekvencií.

| 11. | V prípade, že neexistuje nijaký vplyv na sieť, vnútroštátni manažéri frekvencií určia vhodnú(-é) frekvenciu(-e) spĺňajúcu(-e) podmienky žiadosti a zohľadňujú požiadavky uvedené v bode 10. |
| --- | --- |

11.

V prípade, že neexistuje nijaký vplyv na sieť, vnútroštátni manažéri frekvencií určia vhodnú(-é) frekvenciu(-e) spĺňajúcu(-e) podmienky žiadosti a zohľadňujú požiadavky uvedené v bode 10.

| 12. | Ak nie je možné uspokojiť žiadosť o frekvenciu, vnútroštátni manažéri frekvencií môžu požiadať manažéra siete o špecifické vyhľadanie frekvencie. S cieľom stanoviť riešenie pre vnútroštátnych manažérov funkcií manažér siete s podporou vnútroštátnych manažérov frekvencií môže uskutočniť osobitné prešetrenie situácie s využívaním frekvencií v príslušnej geografickej oblasti. |
| --- | --- |

12.

Ak nie je možné uspokojiť žiadosť o frekvenciu, vnútroštátni manažéri frekvencií môžu požiadať manažéra siete o špecifické vyhľadanie frekvencie. S cieľom stanoviť riešenie pre vnútroštátnych manažérov funkcií manažér siete s podporou vnútroštátnych manažérov frekvencií môže uskutočniť osobitné prešetrenie situácie s využívaním frekvencií v príslušnej geografickej oblasti.

| 13. | Vnútroštátny manažér frekvencií pridelí vhodnú(-é) frekvenciu(-e) stanovenú(-é) podľa bodov 10, 11 alebo 12. |
| --- | --- |

13.

Vnútroštátny manažér frekvencií pridelí vhodnú(-é) frekvenciu(-e) stanovenú(-é) podľa bodov 10, 11 alebo 12.

| 14. | Vnútroštátny manažér frekvencií zaregistruje každú pridelenú frekvenciu v centrálnom registri uvedením týchto informácií:






  a) | údaje, ako sa určuje v príručke ICAO pre riadenie európskych frekvencií, vrátane príslušných súvisiacich technických a prevádzkových údajov; |
| --- | --- | --- |

14.

Vnútroštátny manažér frekvencií zaregistruje každú pridelenú frekvenciu v centrálnom registri uvedením týchto informácií:

a)

údaje, ako sa určuje v príručke ICAO pre riadenie európskych frekvencií, vrátane príslušných súvisiacich technických a prevádzkových údajov;

| b) | sprísnené požiadavky na údaje vyplývajúce z bodu 7; |
| --- | --- |

b)

sprísnené požiadavky na údaje vyplývajúce z bodu 7;

| c) | opis prevádzkového využívania pridelenej frekvencie; |
| --- | --- |

c)

opis prevádzkového využívania pridelenej frekvencie;

| d) | kontaktné údaje subjektu zainteresovaného na prevádzke, ktorý využíva pridelenú frekvenciu. |
| --- | --- |

d)

kontaktné údaje subjektu zainteresovaného na prevádzke, ktorý využíva pridelenú frekvenciu.

| 15. | Pri prideľovaní frekvencie žiadateľovi vnútroštátny manažér frekvencií uvedie podmienky používania. V týchto podmienkach sa prinajmenšom určuje, že pridelená frekvencia:






  a) | je platná, pokiaľ sa používa na splnenie prevádzkových požiadaviek uvedených žiadateľom; |
| --- | --- | --- |

15.

Pri prideľovaní frekvencie žiadateľovi vnútroštátny manažér frekvencií uvedie podmienky používania. V týchto podmienkach sa prinajmenšom určuje, že pridelená frekvencia:

a)

je platná, pokiaľ sa používa na splnenie prevádzkových požiadaviek uvedených žiadateľom;

| b) | môže byť predmetom žiadosti o zmenu frekvencie a takéto zmeny sa budú musieť uskutočniť v obmedzenom časovom období; |
| --- | --- |

b)

môže byť predmetom žiadosti o zmenu frekvencie a takéto zmeny sa budú musieť uskutočniť v obmedzenom časovom období;

| c) | podlieha úpravám, ak sa zmení prevádzkové využitie uvedené žiadateľom. |
| --- | --- |

c)

podlieha úpravám, ak sa zmení prevádzkové využitie uvedené žiadateľom.

| 16. | Vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií zabezpečí(-ia), aby ku každej požadovanej zmene a úprave frekvencie alebo jej uvoľneniu došlo v rámci schváleného časového obdobia a aby sa primeraným spôsobom aktualizoval centrálny register. Vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií predloží(-ia) manažérovi siete príslušné odôvodnenie v prípade, že tieto opatrenia nie je možné uskutočniť. |
| --- | --- |

16.

Vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií zabezpečí(-ia), aby ku každej požadovanej zmene a úprave frekvencie alebo jej uvoľneniu došlo v rámci schváleného časového obdobia a aby sa primeraným spôsobom aktualizoval centrálny register. Vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií predloží(-ia) manažérovi siete príslušné odôvodnenie v prípade, že tieto opatrenia nie je možné uskutočniť.

| 17. | Vnútroštátni manažéri frekvencií zabezpečia, aby najneskôr do 31. decembra 2011 boli v centrálnom registri k dispozícii prevádzkové, technické a administratívne údaje uvedené v bode 14 týkajúce sa všetkých pridelených frekvencií používaných v európskej sieti leteckej dopravy. |
| --- | --- |

17.

Vnútroštátni manažéri frekvencií zabezpečia, aby najneskôr do 31. decembra 2011 boli v centrálnom registri k dispozícii prevádzkové, technické a administratívne údaje uvedené v bode 14 týkajúce sa všetkých pridelených frekvencií používaných v európskej sieti leteckej dopravy.

| 18. | Manažér siete a vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií uskutočnia monitorovanie a vyhodnotenie leteckých frekvenčných pásiem a pridelených frekvencií na základe transparentných postupov s cieľom zabezpečiť ich správne a efektívne využívanie. Manažér siete ustanoví takéto postupy v rámci konzultácií s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií najneskôr 12 mesiacov po prijatí tohto nariadenia a podľa potreby ich potom spravuje a aktualizuje. Manažér siete predovšetkým identifikuje všetky nezrovnalosti medzi centrálnym registrom, účelom prevádzky a skutočným využívaním pridelenej frekvencie. Manažér siete v rámci dohodnutého časového obdobia oznamuje takéto nezrovnalosti vnútroštátnemu manažérovi frekvencií s cieľom odstrániť ich. |
| --- | --- |

18.

Manažér siete a vnútroštátny(-i) manažér(-i) frekvencií uskutočnia monitorovanie a vyhodnotenie leteckých frekvenčných pásiem a pridelených frekvencií na základe transparentných postupov s cieľom zabezpečiť ich správne a efektívne využívanie. Manažér siete ustanoví takéto postupy v rámci konzultácií s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií najneskôr 12 mesiacov po prijatí tohto nariadenia a podľa potreby ich potom spravuje a aktualizuje. Manažér siete predovšetkým identifikuje všetky nezrovnalosti medzi centrálnym registrom, účelom prevádzky a skutočným využívaním pridelenej frekvencie. Manažér siete v rámci dohodnutého časového obdobia oznamuje takéto nezrovnalosti vnútroštátnemu manažérovi frekvencií s cieľom odstrániť ich.

| 19. | Manažér siete zabezpečuje dostupnosť spoločných nástrojov na podporu centrálneho a vnútroštátneho plánovania, koordinácie, registrácie, auditu a optimalizácie. Vytvoria sa najmä nástroje na podporu analýzy údajov z centrálneho registra s cieľom monitorovať efektivitu funkcie a navrhnúť a realizovať postupy optimalizácie frekvencií podľa bodu 7. |
| --- | --- |

19.

Manažér siete zabezpečuje dostupnosť spoločných nástrojov na podporu centrálneho a vnútroštátneho plánovania, koordinácie, registrácie, auditu a optimalizácie. Vytvoria sa najmä nástroje na podporu analýzy údajov z centrálneho registra s cieľom monitorovať efektivitu funkcie a navrhnúť a realizovať postupy optimalizácie frekvencií podľa bodu 7.

ČASŤ B

Požiadavky na organizáciu funkcie

| 1. | Kooperatívne rozhodovanie medzi vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a manažérom siete sa opiera o dohody podliehajúce schváleniu radou pre riadenie siete v súlade s článkom 16 tohto nariadenia, po získaní kladného stanoviska výboru pre jednotné nebo v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004. |
| --- | --- |

1.

Kooperatívne rozhodovanie medzi vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a manažérom siete sa opiera o dohody podliehajúce schváleniu radou pre riadenie siete v súlade s článkom 16 tohto nariadenia, po získaní kladného stanoviska výboru pre jednotné nebo v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004.

| 2. | V prípade nezhody na dohodách uvedených v odseku 1 časti B tejto prílohy manažér siete alebo príslušné členské štáty predložia túto vec Komisii, aby v nej konala. Komisia koná v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004. |
| --- | --- |

2.

V prípade nezhody na dohodách uvedených v odseku 1 časti B tejto prílohy manažér siete alebo príslušné členské štáty predložia túto vec Komisii, aby v nej konala. Komisia koná v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 549/2004.

| 3. | Dohody prinajmenšom konkretizujú:






  a) | kritériá posudzovania prevádzkových požiadaviek a stanovovanie poradia ich dôležitosti; |
| --- | --- | --- |

3.

Dohody prinajmenšom konkretizujú:

a)

kritériá posudzovania prevádzkových požiadaviek a stanovovanie poradia ich dôležitosti;

| b) | minimálne časové obdobia na koordináciu nových alebo zmenených pridelených frekvencií; |
| --- | --- |

b)

minimálne časové obdobia na koordináciu nových alebo zmenených pridelených frekvencií;

| c) | mechanizmy zabezpečujúce, aby manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií plnili príslušné ciele výkonnosti na úrovni Európskej únie; |
| --- | --- |

c)

mechanizmy zabezpečujúce, aby manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií plnili príslušné ciele výkonnosti na úrovni Európskej únie;

| d) | požiadavku, aby zlepšené postupy riadenia frekvencií, kritériá a procesy nemali nepriaznivý vplyv na tie, ktoré uplatňujú iné krajiny v kontexte regionálnych postupov ICAO; |
| --- | --- |

d)

požiadavku, aby zlepšené postupy riadenia frekvencií, kritériá a procesy nemali nepriaznivý vplyv na tie, ktoré uplatňujú iné krajiny v kontexte regionálnych postupov ICAO;

| e) | požiadavky zabezpečujúce, aby členské štáty uskutočňovali so všetkými dotknutými zainteresovanými subjektmi na vnútroštátnej a európskej úrovni príslušné konzultácie o nových alebo zmenených dohodách o riadení. |
| --- | --- |

e)

požiadavky zabezpečujúce, aby členské štáty uskutočňovali so všetkými dotknutými zainteresovanými subjektmi na vnútroštátnej a európskej úrovni príslušné konzultácie o nových alebo zmenených dohodách o riadení.

| 4. | Pôvodné dohody o koordinácii rádiových frekvencií musia byť plne kompatibilné so súčasnými. Vývoj týchto dohôd sa určí v spolupráci s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a v jeho dôsledku sa čo možno najviac zníži nadbytočná administratíva. |
| --- | --- |

4.

Pôvodné dohody o koordinácii rádiových frekvencií musia byť plne kompatibilné so súčasnými. Vývoj týchto dohôd sa určí v spolupráci s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a v jeho dôsledku sa čo možno najviac zníži nadbytočná administratíva.

| 5. | Koordinácia v oblasti strategického a taktického využívania rádiových frekvencií so susednými krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na práci manažéra siete, prebieha v rámci regionálnych pracovných štruktúr ICAO. Koordinácia bude prebiehať s cieľom umožniť susedným krajinám prístup k službám manažéra siete. |
| --- | --- |

5.

Koordinácia v oblasti strategického a taktického využívania rádiových frekvencií so susednými krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na práci manažéra siete, prebieha v rámci regionálnych pracovných štruktúr ICAO. Koordinácia bude prebiehať s cieľom umožniť susedným krajinám prístup k službám manažéra siete.

| 6. | Manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií sa dohodnú na celkových prioritách, pokiaľ ide o funkciu skvalitnenia plánovania a prevádzky európskej siete leteckej dopravy. Tieto priority sa dokumentujú v podobe časti strategického plánu siete a plánu prevádzky siete venovanej frekvenciám, o ktorej sa musia uskutočňovať konzultácie so zainteresovanými subjektmi. Pri stanovovaní priorít sa môžu zohľadňovať predovšetkým konkrétne pásma, oblasti a služby. |
| --- | --- |

6.

Manažér siete a vnútroštátni manažéri frekvencií sa dohodnú na celkových prioritách, pokiaľ ide o funkciu skvalitnenia plánovania a prevádzky európskej siete leteckej dopravy. Tieto priority sa dokumentujú v podobe časti strategického plánu siete a plánu prevádzky siete venovanej frekvenciám, o ktorej sa musia uskutočňovať konzultácie so zainteresovanými subjektmi. Pri stanovovaní priorít sa môžu zohľadňovať predovšetkým konkrétne pásma, oblasti a služby.

| 7. | Členské štáty zabezpečia, aby využívanie leteckých frekvenčných pásiem vojenskými používateľmi bolo primeraným spôsobom koordinované s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a manažérom siete. |
| --- | --- |

7.

Členské štáty zabezpečia, aby využívanie leteckých frekvenčných pásiem vojenskými používateľmi bolo primeraným spôsobom koordinované s vnútroštátnymi manažérmi frekvencií a manažérom siete.

---

PRÍLOHA III

FUNKCIA KÓDU ODPOVEDAČA

ČASŤ A

Požiadavky na funkciu kódu odpovedača

| 1. | Účelom tejto funkcie je:






  a) | zlepšiť stabilitu procesu prideľovania kódov prostredníctvom pridelenia jasných úloh a zodpovedností všetkým zainteresovaným subjektom, pričom ústredným aspektom pri prideľovaní kódov bude celková výkonnosť siete; |
| --- | --- | --- |

1.

Účelom tejto funkcie je:

a)

zlepšiť stabilitu procesu prideľovania kódov prostredníctvom pridelenia jasných úloh a zodpovedností všetkým zainteresovaným subjektom, pričom ústredným aspektom pri prideľovaní kódov bude celková výkonnosť siete;

| b) | zabezpečiť zvýšenú transparentnosť prideľovania kódov a ich skutočného využívania, čím sa umožní lepšie posúdenie celkovej efektívnosti siete; |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť zvýšenú transparentnosť prideľovania kódov a ich skutočného využívania, čím sa umožní lepšie posúdenie celkovej efektívnosti siete;

| c) | zahrnutím do nariadenia zabezpečiť regulačnú základňu umožňujúcu lepšie presadzovanie pravidiel a dohľad. |
| --- | --- |

c)

zahrnutím do nariadenia zabezpečiť regulačnú základňu umožňujúcu lepšie presadzovanie pravidiel a dohľad.

| 2. | Kódy odpovedača SSR prideľuje manažér siete členským štátom a poskytovateľom letových navigačných služieb spôsobom, ktorým sa optimalizuje ich bezpečné a efektívne rozdeľovanie s prihliadnutím na:






  a) | prevádzkové požiadavky všetkých subjektov zainteresovaných na prevádzke; |
| --- | --- | --- |

2.

Kódy odpovedača SSR prideľuje manažér siete členským štátom a poskytovateľom letových navigačných služieb spôsobom, ktorým sa optimalizuje ich bezpečné a efektívne rozdeľovanie s prihliadnutím na:

a)

prevádzkové požiadavky všetkých subjektov zainteresovaných na prevádzke;

| b) | súčasné a predpokladané úrovne objemu letovej prevádzky; |
| --- | --- |

b)

súčasné a predpokladané úrovne objemu letovej prevádzky;

| c) | požadované využívanie kódov odpovedača SSR v súlade s príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb), ako aj s usmerňujúcim materiálom. |
| --- | --- |

c)

požadované využívanie kódov odpovedača SSR v súlade s príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb), ako aj s usmerňujúcim materiálom.

| 3. | Manažér siete kedykoľvek sprístupní členským štátom, poskytovateľom letových navigačných služieb a tretím krajinám zoznam pridelených kódov odpovedača SSR s kompletnými a aktuálnymi údajmi o pridelených kódoch SSR vo vzdušnom priestore ustanovenom v článku 1 ods. 3. |
| --- | --- |

3.

Manažér siete kedykoľvek sprístupní členským štátom, poskytovateľom letových navigačných služieb a tretím krajinám zoznam pridelených kódov odpovedača SSR s kompletnými a aktuálnymi údajmi o pridelených kódoch SSR vo vzdušnom priestore ustanovenom v článku 1 ods. 3.

| 4. | Manažér siete zavedie formálny postup stanovenia, posúdenia a koordinovania požiadaviek na prideľovanie kódov odpovedača SSR s prihliadnutím na využívanie kódov odpovedača SSR, ktoré požaduje civilný a vojenský sektor. |
| --- | --- |

4.

Manažér siete zavedie formálny postup stanovenia, posúdenia a koordinovania požiadaviek na prideľovanie kódov odpovedača SSR s prihliadnutím na využívanie kódov odpovedača SSR, ktoré požaduje civilný a vojenský sektor.

| 5. | Formálny postup ustanovený v bode 4 zahŕňa prinajmenšom príslušné dohodnuté postupy, časové lehoty a ciele výkonnosti súvisiace s ukončením týchto činností:






  a) | predloženie žiadostí o pridelenie kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- | --- |

5.

Formálny postup ustanovený v bode 4 zahŕňa prinajmenšom príslušné dohodnuté postupy, časové lehoty a ciele výkonnosti súvisiace s ukončením týchto činností:

a)

predloženie žiadostí o pridelenie kódov odpovedača SSR;

| b) | posúdenie žiadostí o pridelenie kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

b)

posúdenie žiadostí o pridelenie kódov odpovedača SSR;

| c) | koordinácia navrhovaných zmien pridelených kódov odpovedača SSR s členskými štátmi a tretími krajinami v súlade s požiadavkami ustanovenými v časti B; |
| --- | --- |

c)

koordinácia navrhovaných zmien pridelených kódov odpovedača SSR s členskými štátmi a tretími krajinami v súlade s požiadavkami ustanovenými v časti B;

| d) | pravidelný audit prideľovania kódov odpovedača SSR a potrieb týchto kódov s cieľom optimalizovať situáciu vrátane opätovného prideľovania už raz pridelených kódov; |
| --- | --- |

d)

pravidelný audit prideľovania kódov odpovedača SSR a potrieb týchto kódov s cieľom optimalizovať situáciu vrátane opätovného prideľovania už raz pridelených kódov;

| e) | pravidelná zmena, schvaľovanie a distribúcia celkového zoznamu pridelených kódov odpovedača SSR ustanoveného v bode 3; |
| --- | --- |

e)

pravidelná zmena, schvaľovanie a distribúcia celkového zoznamu pridelených kódov odpovedača SSR ustanoveného v bode 3;

| f) | oznamovanie, posudzovanie a riešenie neplánovaných konfliktov medzi pridelenými kódmi odpovedača SSR; |
| --- | --- |

f)

oznamovanie, posudzovanie a riešenie neplánovaných konfliktov medzi pridelenými kódmi odpovedača SSR;

| g) | oznamovanie, posudzovanie a riešenie nesprávneho pridelenia kódov odpovedača SSR zisteného v rámci kontroly zostatkových kódov; |
| --- | --- |

g)

oznamovanie, posudzovanie a riešenie nesprávneho pridelenia kódov odpovedača SSR zisteného v rámci kontroly zostatkových kódov;

| h) | oznamovanie, posudzovanie a riešenie neplánovaných nedostatkov v prideľovaní kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

h)

oznamovanie, posudzovanie a riešenie neplánovaných nedostatkov v prideľovaní kódov odpovedača SSR;

| i) | poskytovanie údajov a informácií v súlade s požiadavkami ustanovenými v časti C. |
| --- | --- |

i)

poskytovanie údajov a informácií v súlade s požiadavkami ustanovenými v časti C.

| 6. | Manažér siete skontroluje, či žiadosti o pridelenie kódov odpovedača SSR prijaté v rámci postupu ustanoveného v bode 4 spĺňajú požiadavky postupu týkajúce sa formátu a údajov, úplnosti, presnosti, včasnosti a odôvodnenia. |
| --- | --- |

6.

Manažér siete skontroluje, či žiadosti o pridelenie kódov odpovedača SSR prijaté v rámci postupu ustanoveného v bode 4 spĺňajú požiadavky postupu týkajúce sa formátu a údajov, úplnosti, presnosti, včasnosti a odôvodnenia.

| 7. | Členské štáty zabezpečia, aby sa kódy odpovedača SSR pridelili lietadlu v súlade so zoznamom pridelených kódov odpovedača SSR uvedeným v bode 3. |
| --- | --- |

7.

Členské štáty zabezpečia, aby sa kódy odpovedača SSR pridelili lietadlu v súlade so zoznamom pridelených kódov odpovedača SSR uvedeným v bode 3.

| 8. | Manažér siete môže v mene členských štátov a poskytovateľov letových navigačných služieb prevádzkovať centralizovaný systém prideľovania a správy kódov odpovedača SSR na účely automatického prideľovania kódov odpovedača SSR pre všeobecnú letovú prevádzku. |
| --- | --- |

8.

Manažér siete môže v mene členských štátov a poskytovateľov letových navigačných služieb prevádzkovať centralizovaný systém prideľovania a správy kódov odpovedača SSR na účely automatického prideľovania kódov odpovedača SSR pre všeobecnú letovú prevádzku.

| 9. | Manažér siete zavedie postupy a nástroje na pravidelné hodnotenie a posudzovanie skutočného využívania kódov odpovedača SSR členskými štátmi a poskytovateľmi letových navigačných služieb. |
| --- | --- |

9.

Manažér siete zavedie postupy a nástroje na pravidelné hodnotenie a posudzovanie skutočného využívania kódov odpovedača SSR členskými štátmi a poskytovateľmi letových navigačných služieb.

| 10. | Manažér siete, členské štáty a poskytovatelia letových navigačných služieb sa dohodnú na plánoch a postupoch s cieľom podporovať pravidelnú analýzu a identifikáciu budúcich požiadaviek na kódy odpovedača SSR. Táto analýza zahŕňa identifikáciu potenciálneho vplyvu na výkonnosť v dôsledku predpokladaných nedostatkov pri prideľovaní kódov odpovedača SSR. |
| --- | --- |

10.

Manažér siete, členské štáty a poskytovatelia letových navigačných služieb sa dohodnú na plánoch a postupoch s cieľom podporovať pravidelnú analýzu a identifikáciu budúcich požiadaviek na kódy odpovedača SSR. Táto analýza zahŕňa identifikáciu potenciálneho vplyvu na výkonnosť v dôsledku predpokladaných nedostatkov pri prideľovaní kódov odpovedača SSR.

| 11. | Pripravia sa a budú sa priebežne aktualizovať prevádzkové príručky obsahujúce nevyhnutné pokyny a informácie umožňujúce vykonávanie funkcie siete v súlade s požiadavkami tohto nariadenia. Tieto prevádzkové príručky sa budú distribuovať a priebežne aktualizovať v súlade s príslušnými postupmi riadenia kvality a dokumentácie. |
| --- | --- |

11.

Pripravia sa a budú sa priebežne aktualizovať prevádzkové príručky obsahujúce nevyhnutné pokyny a informácie umožňujúce vykonávanie funkcie siete v súlade s požiadavkami tohto nariadenia. Tieto prevádzkové príručky sa budú distribuovať a priebežne aktualizovať v súlade s príslušnými postupmi riadenia kvality a dokumentácie.

ČASŤ B

Požiadavky na osobitný konzultačný mechanizmus

| 1. | Manažér siete zriadi špecializovaný mechanizmus na koordináciu a konzultáciu o podrobných štruktúrach prideľovania kódov odpovedača SSR, ktorým sa:






  a) | zabezpečí, že vplyv používania kódov odpovedača SSR v tretích krajinách sa zohľadní účasťou v pracovných štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR ustanovených príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb); |
| --- | --- | --- |

1.

Manažér siete zriadi špecializovaný mechanizmus na koordináciu a konzultáciu o podrobných štruktúrach prideľovania kódov odpovedača SSR, ktorým sa:

a)

zabezpečí, že vplyv používania kódov odpovedača SSR v tretích krajinách sa zohľadní účasťou v pracovných štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR ustanovených príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb);

| b) | zabezpečí, aby zoznam pridelených kódov odpovedača SSR uvedený v bode 3 časti A bol kompatibilný s plánom riadenia kódov ustanoveným príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb); |
| --- | --- |

b)

zabezpečí, aby zoznam pridelených kódov odpovedača SSR uvedený v bode 3 časti A bol kompatibilný s plánom riadenia kódov ustanoveným príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb);

| c) | konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že s dotknutými členskými štátmi prebehnú náležité konzultácie o nových alebo zmenených štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

c)

konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že s dotknutými členskými štátmi prebehnú náležité konzultácie o nových alebo zmenených štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR;

| d) | konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že členské štáty so všetkými dotknutými zainteresovanými subjektmi na vnútroštátnej úrovni uskutočnia náležité konzultácie o nových alebo zmenených štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

d)

konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že členské štáty so všetkými dotknutými zainteresovanými subjektmi na vnútroštátnej úrovni uskutočnia náležité konzultácie o nových alebo zmenených štruktúrach riadenia kódov odpovedača SSR;

| e) | zabezpečí, aby koordinácia s tretími krajinami týkajúca sa strategického a taktického používania kódov odpovedača SSR prebiehala v rámci pracovných štruktúr riadenia kódov odpovedača SSR ustanovených príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb); |
| --- | --- |

e)

zabezpečí, aby koordinácia s tretími krajinami týkajúca sa strategického a taktického používania kódov odpovedača SSR prebiehala v rámci pracovných štruktúr riadenia kódov odpovedača SSR ustanovených príslušnými ustanoveniami regionálneho navigačného plánu ICAO pre európsky región (dokument o zavádzaní zariadení a služieb);

| f) | konkretizujú minimálne časové obdobia koordinácie a konzultácie o návrhu pridelenia nových alebo zmenených kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

f)

konkretizujú minimálne časové obdobia koordinácie a konzultácie o návrhu pridelenia nových alebo zmenených kódov odpovedača SSR;

| g) | zabezpečí, aby zmeny v zozname pridelených kódov odpovedača SSR podliehali schváleniu členských štátov dotknutých týmito zmenami; |
| --- | --- |

g)

zabezpečí, aby zmeny v zozname pridelených kódov odpovedača SSR podliehali schváleniu členských štátov dotknutých týmito zmenami;

| h) | konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že zmeny v zozname pridelených kódov odpovedača SSR sa oznámia všetkým zainteresovaným subjektom okamžite po ich schválení bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne postupy oznamovania informácií o používaní kódov odpovedača SSR vojenskými orgánmi. |
| --- | --- |

h)

konkretizujú požiadavky, aby sa zabezpečilo, že zmeny v zozname pridelených kódov odpovedača SSR sa oznámia všetkým zainteresovaným subjektom okamžite po ich schválení bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne postupy oznamovania informácií o používaní kódov odpovedača SSR vojenskými orgánmi.

| 2. | Manažér siete v koordinácii s vnútroštátnymi vojenskými orgánmi zabezpečí, aby sa prijali potrebné opatrenia, ktorými sa zaručí, že pridelenie a používanie kódov odpovedača SSR na vojenské účely nebude mať nepriaznivý vplyv na bezpečnosť ani efektívny tok všeobecnej letovej prevádzky. |
| --- | --- |

2.

Manažér siete v koordinácii s vnútroštátnymi vojenskými orgánmi zabezpečí, aby sa prijali potrebné opatrenia, ktorými sa zaručí, že pridelenie a používanie kódov odpovedača SSR na vojenské účely nebude mať nepriaznivý vplyv na bezpečnosť ani efektívny tok všeobecnej letovej prevádzky.

ČASŤ C

Požiadavky na poskytovanie údajov

| 1. | Podané žiadosti o nové alebo zmenené kódy odpovedača SSR musia spĺňať dohovory týkajúce sa ich formátu a údajov, ďalej požiadavky úplnosti, presnosti, aktuálnosti a odôvodnenia v rámci postupu ustanoveného v bode 4 časti A. |
| --- | --- |

1.

Podané žiadosti o nové alebo zmenené kódy odpovedača SSR musia spĺňať dohovory týkajúce sa ich formátu a údajov, ďalej požiadavky úplnosti, presnosti, aktuálnosti a odôvodnenia v rámci postupu ustanoveného v bode 4 časti A.

| 2. | Členské štáty poskytujú v dohodnutých časových lehotách stanovených manažérom siete tak, ako sa to vyžaduje, manažérovi siete na účely podpory pri poskytovaní funkcie siete týkajúcej sa kódov odpovedača SSR tieto údaje a informácie:






  a) | aktuálne záznamy o pridelení a používaní kódov odpovedača SSR v rámci ich oblasti zodpovednosti, ktoré podliehajú všetkým bezpečnostným obmedzeniam týkajúcim sa úplného oznamovania osobitného prideľovania vojenských kódov, ktoré sa nepoužívajú na všeobecnú letovú prevádzku; |
| --- | --- | --- |

2.

Členské štáty poskytujú v dohodnutých časových lehotách stanovených manažérom siete tak, ako sa to vyžaduje, manažérovi siete na účely podpory pri poskytovaní funkcie siete týkajúcej sa kódov odpovedača SSR tieto údaje a informácie:

a)

aktuálne záznamy o pridelení a používaní kódov odpovedača SSR v rámci ich oblasti zodpovednosti, ktoré podliehajú všetkým bezpečnostným obmedzeniam týkajúcim sa úplného oznamovania osobitného prideľovania vojenských kódov, ktoré sa nepoužívajú na všeobecnú letovú prevádzku;

| b) | odôvodnenie s cieľom preukázať, že existujúce a požadované pridelenia kódov odpovedača SSR predstavujú nevyhnutné minimum na splnenie prevádzkových požiadaviek; |
| --- | --- |

b)

odôvodnenie s cieľom preukázať, že existujúce a požadované pridelenia kódov odpovedača SSR predstavujú nevyhnutné minimum na splnenie prevádzkových požiadaviek;

| c) | podrobnosti o všetkých pridelených kódoch odpovedača SSR, ktoré už nie sú na prevádzku potrebné a môžu sa uvoľniť na opätovné pridelenie v rámci siete; |
| --- | --- |

c)

podrobnosti o všetkých pridelených kódoch odpovedača SSR, ktoré už nie sú na prevádzku potrebné a môžu sa uvoľniť na opätovné pridelenie v rámci siete;

| d) | správy o všetkých skutočných neplánovaných meškaniach pri prideľovaní kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- |

d)

správy o všetkých skutočných neplánovaných meškaniach pri prideľovaní kódov odpovedača SSR;

| e) | podrobnosti o všetkých zmenách v plánovaní inštalácie alebo prevádzkového stavu systémov alebo prvkov, ktoré môžu mať vplyv na prideľovanie kódov odpovedača SSR pre lety. |
| --- | --- |

e)

podrobnosti o všetkých zmenách v plánovaní inštalácie alebo prevádzkového stavu systémov alebo prvkov, ktoré môžu mať vplyv na prideľovanie kódov odpovedača SSR pre lety.

| 3. | Poskytovatelia letových navigačných služieb poskytujú v dohodnutých časových lehotách stanovených manažérom siete tak, ako sa to vyžaduje, manažérovi siete na účely podpory pri poskytovaní funkcie siete týkajúcej sa kódov odpovedača SSR tieto údaje a informácie:






  a) | korelačné správy o polohe zmodernizovaného systému taktického riadenia toku obsahujúce pridelené kódy odpovedača SSR pre všeobecnú letovú prevádzku, v rámci ktorej sa uskutočňujú lety podľa pravidiel letu podľa prístrojov; |
| --- | --- | --- |

3.

Poskytovatelia letových navigačných služieb poskytujú v dohodnutých časových lehotách stanovených manažérom siete tak, ako sa to vyžaduje, manažérovi siete na účely podpory pri poskytovaní funkcie siete týkajúcej sa kódov odpovedača SSR tieto údaje a informácie:

a)

korelačné správy o polohe zmodernizovaného systému taktického riadenia toku obsahujúce pridelené kódy odpovedača SSR pre všeobecnú letovú prevádzku, v rámci ktorej sa uskutočňujú lety podľa pravidiel letu podľa prístrojov;

| b) | správy o všetkých aktuálnych neplánovaných konfliktoch alebo nebezpečenstvách spôsobených konkrétnym operačným pridelením kódu odpovedača SSR vrátane informácie o spôsobe riešenia konfliktu. |
| --- | --- |

b)

správy o všetkých aktuálnych neplánovaných konfliktoch alebo nebezpečenstvách spôsobených konkrétnym operačným pridelením kódu odpovedača SSR vrátane informácie o spôsobe riešenia konfliktu.

| 4. | V odpovediach členských štátov a poskytovateľov letových navigačných služieb na koordináciu navrhovaných zmien pridelených kódov odpovedača SSR a aktualizácie zoznamu pridelených kódov odpovedača SSR sa prinajmenšom:






  a) | určí, či sa predpokladá konflikt alebo riziká v rámci prideľovania kódov odpovedača SSR; |
| --- | --- | --- |

4.

V odpovediach členských štátov a poskytovateľov letových navigačných služieb na koordináciu navrhovaných zmien pridelených kódov odpovedača SSR a aktualizácie zoznamu pridelených kódov odpovedača SSR sa prinajmenšom:

a)

určí, či sa predpokladá konflikt alebo riziká v rámci prideľovania kódov odpovedača SSR;

| b) | potvrdí, či budú, alebo nebudú prevádzkové požiadavky alebo efektivita nepriaznivo ovplyvnené; |
| --- | --- |

b)

potvrdí, či budú, alebo nebudú prevádzkové požiadavky alebo efektivita nepriaznivo ovplyvnené;

| c) | potvrdí, že zmeny pridelených kódov odpovedača SSR sa môžu vykonať v súlade s požadovanými časovými lehotami. |
| --- | --- |

c)

potvrdí, že zmeny pridelených kódov odpovedača SSR sa môžu vykonať v súlade s požadovanými časovými lehotami.

---

PRÍLOHA IV

VZOR STRATEGICKÉHO PLÁNU SIETE

Základom strategického plánu siete je táto štruktúra:

1.   ÚVOD

| 1.1. | Rozsah pôsobnosti strategického plánu siete (geografický rozsah a časové obdobie) |
| --- | --- |

1.1.

Rozsah pôsobnosti strategického plánu siete (geografický rozsah a časové obdobie)

| 1.2. | Príprava plánu a overovací postup |
| --- | --- |

1.2.

Príprava plánu a overovací postup

2.   CELKOVÝ KONTEXT A POŽIADAVKY

| 2.1. | Opis súčasnej a plánovanej situácie v sieti vrátane ERND, ATFM, letísk a obmedzených zdrojov |
| --- | --- |

2.1.

Opis súčasnej a plánovanej situácie v sieti vrátane ERND, ATFM, letísk a obmedzených zdrojov

| 2.2. | Problémy a príležitosti týkajúce sa časového obdobia plánu (vrátane predpovede dopytu po leteckej doprave a globálneho vývoja) |
| --- | --- |

2.2.

Problémy a príležitosti týkajúce sa časového obdobia plánu (vrátane predpovede dopytu po leteckej doprave a globálneho vývoja)

| 2.3. | Ciele výkonnosti a obchodné požiadavky vyjadrené rôznymi zainteresovanými subjektmi a ciele výkonnosti na úrovni Európskej únie |
| --- | --- |

2.3.

Ciele výkonnosti a obchodné požiadavky vyjadrené rôznymi zainteresovanými subjektmi a ciele výkonnosti na úrovni Európskej únie

3.   STRATEGICKÁ VÍZIA

| 3.1. | Opis strategického spôsobu rozvoja siete a pokroku s cieľom úspešne reagovať na ciele výkonnosti a obchodné požiadavky |
| --- | --- |

3.1.

Opis strategického spôsobu rozvoja siete a pokroku s cieľom úspešne reagovať na ciele výkonnosti a obchodné požiadavky

| 3.2. | Súlad so schémou výkonnosti |
| --- | --- |

3.2.

Súlad so schémou výkonnosti

| 3.3. | Súlad s európskym akčným plánom ATM |
| --- | --- |

3.3.

Súlad s európskym akčným plánom ATM

4.   STRATEGICKÉ CIELE

| 4.1. | Opis strategických cieľov siete:






  — | vrátane aspektov spolupráce zúčastnených zainteresovaných subjektov vzhľadom na úlohy a zodpovednosti, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Opis strategických cieľov siete:

—

vrátane aspektov spolupráce zúčastnených zainteresovaných subjektov vzhľadom na úlohy a zodpovednosti,

| — | obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele reagujú na požiadavky, |
| --- | --- |

—

obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele reagujú na požiadavky,

| — | obsahujúci informácie o tom, ako sa bude merať pokrok v dosahovaní týchto cieľov, |
| --- | --- |

—

obsahujúci informácie o tom, ako sa bude merať pokrok v dosahovaní týchto cieľov,

| — | obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele ovplyvnia priemyselné odvetvie a ďalšie dotknuté oblasti. |
| --- | --- |

—

obsahujúci informácie o tom, ako strategické ciele ovplyvnia priemyselné odvetvie a ďalšie dotknuté oblasti.

5.   PLÁNOVANIE VÝKONNOSTI

Základom plánu výkonnosti je táto štruktúra:

1.   Úvod

| 1.1. | Opis situácie (rozsah plánu, zahrnuté funkcie atď.) |
| --- | --- |

1.1.

Opis situácie (rozsah plánu, zahrnuté funkcie atď.)

| 1.2. | Opis makroekonomického scenára na referenčné obdobie vrátane celkových predpokladov (predpoveď leteckej dopravy atď.) |
| --- | --- |

1.2.

Opis makroekonomického scenára na referenčné obdobie vrátane celkových predpokladov (predpoveď leteckej dopravy atď.)

| 1.3. | Opis výsledku porady so zainteresovanými stranami pri príprave plánu výkonnosti (hlavné otázky nastolené účastníkmi, a ak je to možné, dohodnuté kompromisy) |
| --- | --- |

1.3.

Opis výsledku porady so zainteresovanými stranami pri príprave plánu výkonnosti (hlavné otázky nastolené účastníkmi, a ak je to možné, dohodnuté kompromisy)

2.   Ciele výkonnosti na úrovni manažéra siete

| 2.1. | Ciele výkonnosti v každej z relevantných kľúčových oblastí stanovené odkazom na každý relevantný kľúčový ukazovateľ výkonnosti na celé referenčné obdobie s ročnými hodnotami, ktoré sa použijú na účely monitorovania a motivovania |
| --- | --- |

2.1.

Ciele výkonnosti v každej z relevantných kľúčových oblastí stanovené odkazom na každý relevantný kľúčový ukazovateľ výkonnosti na celé referenčné obdobie s ročnými hodnotami, ktoré sa použijú na účely monitorovania a motivovania

| 2.2. | Opis a vysvetlenie podielu cieľov výkonnosti manažéra siete na dosiahnutí cieľov výkonnosti celej Európskej únie a ich vplyvu na ne |
| --- | --- |

2.2.

Opis a vysvetlenie podielu cieľov výkonnosti manažéra siete na dosiahnutí cieľov výkonnosti celej Európskej únie a ich vplyvu na ne

3.   Podiel každej funkcie

| 3.1. | Jednotlivé ciele výkonnosti každej funkcie (ATFM, ERND, kódy odpovedača SSR, frekvencie) |
| --- | --- |

3.1.

Jednotlivé ciele výkonnosti každej funkcie (ATFM, ERND, kódy odpovedača SSR, frekvencie)

4.   Vojenský rozmer

| 4.1. | Opis civilno-vojenského rozmeru plánu opisujúceho výkonnosť uplatňovania pružného využívania vzdušného priestoru s cieľom zvýšiť kapacitu s náležitým ohľadom na účinnosť vojenských operácií, a ak sa to považuje za vhodné, príslušné ukazovatele a ciele výkonnosti v súlade s ukazovateľmi a cieľmi plánu výkonnosti |
| --- | --- |

4.1.

Opis civilno-vojenského rozmeru plánu opisujúceho výkonnosť uplatňovania pružného využívania vzdušného priestoru s cieľom zvýšiť kapacitu s náležitým ohľadom na účinnosť vojenských operácií, a ak sa to považuje za vhodné, príslušné ukazovatele a ciele výkonnosti v súlade s ukazovateľmi a cieľmi plánu výkonnosti

5.   Analýza citlivosti a porovnanie s predchádzajúcim plánom výkonnosti

| 5.1. | Citlivosť na vonkajšie predpoklady |
| --- | --- |

5.1.

Citlivosť na vonkajšie predpoklady

| 5.2. | Porovnanie s predchádzajúcim plánom výkonnosti |
| --- | --- |

5.2.

Porovnanie s predchádzajúcim plánom výkonnosti

6.   Implementácia plánu výkonnosti

| 6.1. | Opis opatrení zavedených vnútroštátnymi orgánmi dohľadu na dosiahnutie cieľov výkonnosti, ako sú:






  — | mechanizmy monitorovania s cieľom zabezpečiť vykonávanie činností na zaistenie bezpečnosti a obchodných plánov, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Opis opatrení zavedených vnútroštátnymi orgánmi dohľadu na dosiahnutie cieľov výkonnosti, ako sú:

—

mechanizmy monitorovania s cieľom zabezpečiť vykonávanie činností na zaistenie bezpečnosti a obchodných plánov,

| — | opatrenia na monitorovanie vykonávania plánov výkonnosti a podávanie správ vrátane spôsobu riešenia situácie v prípade nesplnenia cieľov počas referenčného obdobia. |
| --- | --- |

—

opatrenia na monitorovanie vykonávania plánov výkonnosti a podávanie správ vrátane spôsobu riešenia situácie v prípade nesplnenia cieľov počas referenčného obdobia.

6.   STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE

| 6.1. | Opis krátko- a strednodobého plánovania:






  — | priority pre každý zo strategických cieľov, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Opis krátko- a strednodobého plánovania:

—

priority pre každý zo strategických cieľov,

| — | realizácia každého strategického cieľa vzhľadom na požadované zavedenie technológie, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, príslušné náklady, prínosy, ako aj potrebné riadenie, zdroje a reguláciu, |
| --- | --- |

—

realizácia každého strategického cieľa vzhľadom na požadované zavedenie technológie, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, príslušné náklady, prínosy, ako aj potrebné riadenie, zdroje a reguláciu,

| — | potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností, |
| --- | --- |

—

potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností,

| — | dohodnutá miera zapojenia manažéra siete do podpory realizácie každého prvku plánu pre každú jednotlivú funkciu. |
| --- | --- |

—

dohodnutá miera zapojenia manažéra siete do podpory realizácie každého prvku plánu pre každú jednotlivú funkciu.

| 6.2. | Opis dlhodobého plánovania:






  — | zámer dosiahnuť každý zo strategických cieľov vzhľadom na požadované technológie a aspekty výskumu a vývoja, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, obchodné aspekty, potrebné riadenie a reguláciu, ako aj na súvisiace odôvodnenie týchto investícií z hľadiska bezpečnosti a ekonomiky, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Opis dlhodobého plánovania:

—

zámer dosiahnuť každý zo strategických cieľov vzhľadom na požadované technológie a aspekty výskumu a vývoja, vplyv na architektúru, ľudské aspekty, obchodné aspekty, potrebné riadenie a reguláciu, ako aj na súvisiace odôvodnenie týchto investícií z hľadiska bezpečnosti a ekonomiky,

| — | potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností. |
| --- | --- |

—

potrebná účasť subjektov zainteresovaných na prevádzke v súvislosti s každým prvkom plánu vrátane ich úloh a zodpovedností.

7.   POSÚDENIE RIZIKA

| 7.1. | Opis rizík spojených s realizáciou plánu |
| --- | --- |

7.1.

Opis rizík spojených s realizáciou plánu

| 7.2. | Opis postupu monitorovania (vrátane potenciálneho odchýlenia od pôvodných cieľov) |
| --- | --- |

7.2.

Opis postupu monitorovania (vrátane potenciálneho odchýlenia od pôvodných cieľov)

8.   ODPORÚČANIA

| 8.1. | Stanovenie opatrení, ktoré má prijať Únia a členské štáty na podporu realizácie plánu |
| --- | --- |

8.1.

Stanovenie opatrení, ktoré má prijať Únia a členské štáty na podporu realizácie plánu

---

PRÍLOHA V

VZOR PLÁNU PREVÁDZKY SIETE

Základom plánu prevádzky siete je táto všeobecná štruktúra (ktorá sa upraví na mieru rôznym jednotlivým funkciám a časovému horizontu plánu prevádzky siete, aby sa zohľadnila jeho priebežná povaha a časové obdobia troch až piatich rokov, jedného roka, jednej sezóny, jedného týždňa a jedného dňa):

1.   ÚVOD

| 1.1. | Rozsah pôsobnosti plánu prevádzky siete (geografický rozsah a časové obdobie). |
| --- | --- |

1.1.

Rozsah pôsobnosti plánu prevádzky siete (geografický rozsah a časové obdobie).

| 1.2. | Príprava plánu a overovací postup. |
| --- | --- |

1.2.

Príprava plánu a overovací postup.

2.   OPIS PLÁNU PREVÁDZKY SIETE, PREVÁDZKOVÝCH CIEĽOV A ÚLOH

| — | vrátane aspektov spolupráce zúčastnených zainteresovaných subjektov z hľadiska úloh a zodpovedností, |
| --- | --- |

—

vrátane aspektov spolupráce zúčastnených zainteresovaných subjektov z hľadiska úloh a zodpovedností,

| — | obsahujúci informácie o tom, ako sa ciele a úlohy prevádzky zohľadnia v taktických, predtaktických, krátkodobých a strednodobých etapách plánu prevádzky siete, a informácie o ďalších cieľoch výkonnosti stanovených v rámci nariadenia o výkonnosti, |
| --- | --- |

—

obsahujúci informácie o tom, ako sa ciele a úlohy prevádzky zohľadnia v taktických, predtaktických, krátkodobých a strednodobých etapách plánu prevádzky siete, a informácie o ďalších cieľoch výkonnosti stanovených v rámci nariadenia o výkonnosti,

| — | s uvedením priorít a potrebných zdrojov na obdobie plánovania, |
| --- | --- |

—

s uvedením priorít a potrebných zdrojov na obdobie plánovania,

| — | obsahujúci vplyv na sektor ATM a ďalšie dotknuté oblasti. |
| --- | --- |

—

obsahujúci vplyv na sektor ATM a ďalšie dotknuté oblasti.

3.   CELKOVÝ PROCES PLÁNOVANIA PREVÁDZKY SIETE

| — | opis celkového procesu plánovania prevádzky siete, |
| --- | --- |

—

opis celkového procesu plánovania prevádzky siete,

| — | opis strategického spôsobu, akým sa plán prevádzky siete bude vyvíjať a pokračovať smerom k úspešnému splneniu požiadaviek na výkonnosť prevádzky a ďalších cieľov výkonnosti stanovených v nariadení o výkonnosti, |
| --- | --- |

—

opis strategického spôsobu, akým sa plán prevádzky siete bude vyvíjať a pokračovať smerom k úspešnému splneniu požiadaviek na výkonnosť prevádzky a ďalších cieľov výkonnosti stanovených v nariadení o výkonnosti,

| — | opis použitých prostriedkov a údajov. |
| --- | --- |

—

opis použitých prostriedkov a údajov.

4.   CELKOVÝ KONTEXT A PREVÁDZKOVÉ POŽIADAVKY

| 4.1. | Súhrnný opis prevádzkovej výkonnosti siete v minulosti. |
| --- | --- |

4.1.

Súhrnný opis prevádzkovej výkonnosti siete v minulosti.

| 4.2. | Problémy a príležitosti týkajúce sa časového obdobia plánu. |
| --- | --- |

4.2.

Problémy a príležitosti týkajúce sa časového obdobia plánu.

| 4.3. | Predpovede prevádzky v sieti v súlade s dodatkami 1 a 2 vrátane:






  — | predpovede pre sieť, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Predpovede prevádzky v sieti v súlade s dodatkami 1 a 2 vrátane:

—

predpovede pre sieť,

| — | predpovede poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC, |
| --- | --- |

—

predpovede poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC,

| — | predpovede hlavných letísk, |
| --- | --- |

—

predpovede hlavných letísk,

| — | analýzy predpovede objemu leteckej dopravy vrátane niekoľkých scenárov, |
| --- | --- |

—

analýzy predpovede objemu leteckej dopravy vrátane niekoľkých scenárov,

| — | analýzy vplyvu mimoriadnych udalostí. |
| --- | --- |

—

analýzy vplyvu mimoriadnych udalostí.

| 4.4. | Požiadavky na výkonnosť prevádzky siete vrátane:






  — | celkových požiadaviek na kapacitu siete, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Požiadavky na výkonnosť prevádzky siete vrátane:

—

celkových požiadaviek na kapacitu siete,

| — | požiadaviek na kapacity poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC, |
| --- | --- |

—

požiadaviek na kapacity poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC,

| — | kapacity letísk, |
| --- | --- |

—

kapacity letísk,

| — | analýzy požiadaviek na kapacitu, |
| --- | --- |

—

analýzy požiadaviek na kapacitu,

| — | celkových požiadaviek na prostredie siete a efektívnosť letov, |
| --- | --- |

—

celkových požiadaviek na prostredie siete a efektívnosť letov,

| — | celkových požiadavky na bezpečnosť siete, |
| --- | --- |

—

celkových požiadavky na bezpečnosť siete,

| — | požiadaviek v prípade nepredvídaných udalostí a kontinuity služieb, ktoré majú vplyv na sieť. |
| --- | --- |

—

požiadaviek v prípade nepredvídaných udalostí a kontinuity služieb, ktoré majú vplyv na sieť.

| 4.5. | Prevádzkové potreby vyjadrené rôznymi zainteresovanými subjektmi vrátane vojenských orgánov. |
| --- | --- |

4.5.

Prevádzkové potreby vyjadrené rôznymi zainteresovanými subjektmi vrátane vojenských orgánov.

5.   PLÁNY SKVALITNENIA PREVÁDZKOVEJ VÝKONNOSTI SIETE A OPATRENIA NA ÚROVNI SIETE

| — | opis plánov a opatrení, ktorých realizácia sa očakáva na úrovni siete, vrátane vzdušného priestoru, obmedzených zdrojov a ATFM, |
| --- | --- |

—

opis plánov a opatrení, ktorých realizácia sa očakáva na úrovni siete, vrátane vzdušného priestoru, obmedzených zdrojov a ATFM,

| — | opis podielu každého plánu a opatrenia na prevádzkovej výkonnosti. |
| --- | --- |

—

opis podielu každého plánu a opatrenia na prevádzkovej výkonnosti.

6.   PLÁNY SKVALITNENIA PREVÁDZKOVEJ VÝKONNOSTI SIETE A OPATRENIA NA MIESTNEJ ÚROVNI

| — | vrátane opisu každého plánu a opatrenia, ktorých realizácia sa očakáva na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

vrátane opisu každého plánu a opatrenia, ktorých realizácia sa očakáva na miestnej úrovni,

| — | opis podielu každého plánu a opatrenia na prevádzkovej výkonnosti, |
| --- | --- |

—

opis podielu každého plánu a opatrenia na prevádzkovej výkonnosti,

| — | opis vzťahov s tretími krajinami a práce týkajúcej sa ICAO. |
| --- | --- |

—

opis vzťahov s tretími krajinami a práce týkajúcej sa ICAO.

7.   MIMORIADNE UDALOSTI

| — | prehľad mimoriadnych udalostí s výrazným vplyvom na ATM, |
| --- | --- |

—

prehľad mimoriadnych udalostí s výrazným vplyvom na ATM,

| — | jednotlivé mimoriadne udalosti a ich zvládnutie z hľadiska siete, |
| --- | --- |

—

jednotlivé mimoriadne udalosti a ich zvládnutie z hľadiska siete,

| — | významné vojenské cvičenia. |
| --- | --- |

—

významné vojenské cvičenia.

8.   POŽIADAVKY VOJENSKÝCH ORGÁNOV NA VZDUŠNÝ PRIESTOR

| 8.1. | Vojenskí poskytovatelia služieb ATM zodpovední za oblasti rezervovaného alebo oddeleného vzdušného priestoru si vymieňajú s manažérom siete prostredníctvom príslušného útvaru manažmentu vzdušného priestoru tieto informácie podľa vnútroštátnych pravidiel:






  — | dostupnosť vzdušného priestoru: štandardné dni/časové obdobia dostupnosti rezervovaného vzdušného priestoru, |
| --- | --- | --- |

8.1.

Vojenskí poskytovatelia služieb ATM zodpovední za oblasti rezervovaného alebo oddeleného vzdušného priestoru si vymieňajú s manažérom siete prostredníctvom príslušného útvaru manažmentu vzdušného priestoru tieto informácie podľa vnútroštátnych pravidiel:

—

dostupnosť vzdušného priestoru: štandardné dni/časové obdobia dostupnosti rezervovaného vzdušného priestoru,

| — | žiadosti ad hoc o neplánované použitie rezervovaného vzdušného priestoru, |
| --- | --- |

—

žiadosti ad hoc o neplánované použitie rezervovaného vzdušného priestoru,

| — | uvoľnenie rezervovaného vzdušného priestoru na civilné používanie, ak rezervácia nie je potrebná, s čo najskorším oznámením. |
| --- | --- |

—

uvoľnenie rezervovaného vzdušného priestoru na civilné používanie, ak rezervácia nie je potrebná, s čo najskorším oznámením.

9.   KONSOLIDOVANÁ PREDPOVEĎ A ANALÝZA PREVÁDZKOVEJ VÝKONNOSTI SIETE

| — | predpovede a ciele v súvislosti s meškaním a kapacitou siete, poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC ATM, |
| --- | --- |

—

predpovede a ciele v súvislosti s meškaním a kapacitou siete, poskytovateľov letových navigačných služieb, funkčného bloku vzdušného priestoru a ACC ATM,

| — | prevádzkový výkon letiska, |
| --- | --- |

—

prevádzkový výkon letiska,

| — | predpoveď a cieľ výkonnosti prostredia siete a efektívnosti letov, |
| --- | --- |

—

predpoveď a cieľ výkonnosti prostredia siete a efektívnosti letov,

| — | vplyv mimoriadnych udalostí, |
| --- | --- |

—

vplyv mimoriadnych udalostí,

| — | analýza cieľov a predpovede prevádzkovej výkonnosti. |
| --- | --- |

—

analýza cieľov a predpovede prevádzkovej výkonnosti.

10.   IDENTIFIKÁCIA PROBLÉMOVÝCH OBLASTÍ PREVÁDZKY A ZMIERŇUJÚCE RIEŠENIA NA ÚROVNI SIETE A NA MIESTNEJ ÚROVNI:

| — | identifikácia prevádzkových (bezpečnosť, kapacita, efektívnosť letov) problémových oblasti a potenciálnych problémov, ich príčiny a dohodnuté riešenia alebo zmierňujúce opatrenia vrátane možností na vyrovnanie dopytu a kapacity (DCB). |
| --- | --- |

—

identifikácia prevádzkových (bezpečnosť, kapacita, efektívnosť letov) problémových oblasti a potenciálnych problémov, ich príčiny a dohodnuté riešenia alebo zmierňujúce opatrenia vrátane možností na vyrovnanie dopytu a kapacity (DCB).

Dodatok 1

Oblastné strediská riadenia (ACC)

V pláne prevádzky siete sa uvádza podrobný opis ACC podľa ACC vo všetkých oblastiach s opisom ich plánovaných opatrení na zlepšenie prevádzky, vyhliadok na dané obdobie, predpoveď leteckej dopravy, cieľ a predpoveď meškaní, mimoriadne podujatia, ktoré môžu ovplyvniť prevádzku a operatívne kontaktné údaje.

Manažér siete pre každé ACC uvedie:

| — | predpoveď leteckej dopravy, |
| --- | --- |

—

predpoveď leteckej dopravy,

| — | analýzu aktuálnej prevádzkovej výkonnosti, |
| --- | --- |

—

analýzu aktuálnej prevádzkovej výkonnosti,

| — | kvantifikované vyhodnotenie dosiahnutej kapacity (základná kapacita), |
| --- | --- |

—

kvantifikované vyhodnotenie dosiahnutej kapacity (základná kapacita),

| — | kvantifikované vyhodnotenie požadovanej kapacity v prípade rôznych scenárov vývoja objemu leteckej dopravy (profil požadovanej kapacity), |
| --- | --- |

—

kvantifikované vyhodnotenie požadovanej kapacity v prípade rôznych scenárov vývoja objemu leteckej dopravy (profil požadovanej kapacity),

| — | kvantifikované vyhodnotenie plánovaných opatrení na zlepšenie prevádzky na úrovni ACC podľa dohody s poskytovateľmi letových navigačných služieb, |
| --- | --- |

—

kvantifikované vyhodnotenie plánovaných opatrení na zlepšenie prevádzky na úrovni ACC podľa dohody s poskytovateľmi letových navigačných služieb,

| — | cieľ a predpoveď v oblasti meškaní, |
| --- | --- |

—

cieľ a predpoveď v oblasti meškaní,

| — | analýzu očakávanej prevádzkovej výkonnosti (bezpečnosť, kapacita, životné prostredie). |
| --- | --- |

—

analýzu očakávanej prevádzkovej výkonnosti (bezpečnosť, kapacita, životné prostredie).

Každý poskytovateľ letových navigačných služieb poskytuje manažérovi siete tieto informácie, ktoré sa uvádzajú v jednotlivých opisoch ACC:

| — | miestny cieľ v oblasti meškania, |
| --- | --- |

—

miestny cieľ v oblasti meškania,

| — | posúdenie/potvrdenie predpovede v oblasti leteckej dopravy s prihliadnutím na miestne znalosti, |
| --- | --- |

—

posúdenie/potvrdenie predpovede v oblasti leteckej dopravy s prihliadnutím na miestne znalosti,

| — | počet dostupných sektorov, schému konfigurácie/otvorenia sektora na sezónu/deň v týždni/dennú dobu, |
| --- | --- |

—

počet dostupných sektorov, schému konfigurácie/otvorenia sektora na sezónu/deň v týždni/dennú dobu,

| — | hodnoty kapacity/monitorovania každého objemu sektora/objemu dopravy v schéme konfigurácie/otvorenia, |
| --- | --- |

—

hodnoty kapacity/monitorovania každého objemu sektora/objemu dopravy v schéme konfigurácie/otvorenia,

| — | plánované alebo známe mimoriadne udalosti vrátane dátumov/časov a súvisiaci vplyv na prevádzkovú výkonnosť, |
| --- | --- |

—

plánované alebo známe mimoriadne udalosti vrátane dátumov/časov a súvisiaci vplyv na prevádzkovú výkonnosť,

| — | podrobnosti o plánovaných opatreniach na zlepšenie prevádzky, plán ich realizácie a súvisiaci negatívny/pozitívny vplyv na kapacitu a/alebo účinnosť, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o plánovaných opatreniach na zlepšenie prevádzky, plán ich realizácie a súvisiaci negatívny/pozitívny vplyv na kapacitu a/alebo účinnosť,

| — | podrobnosti o navrhovaných a potvrdených zmenách štruktúry a využívania vzdušného priestoru, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o navrhovaných a potvrdených zmenách štruktúry a využívania vzdušného priestoru,

| — | dodatočné opatrenia podľa dohody s manažérom siete, |
| --- | --- |

—

dodatočné opatrenia podľa dohody s manažérom siete,

| — | kontaktné údaje prevádzky ACC. |
| --- | --- |

—

kontaktné údaje prevádzky ACC.

Dodatok 2

Letiská

V pláne prevádzky siete sa uvádza podrobný prehľad hlavných európskych letísk vo všetkých oblastiach s opisom ich plánovaných opatrení na zlepšenie prevádzky, vyhliadok na dané obdobie, predpoveďou objemu leteckej dopravy a meškaní, významnými udalosťami, ktoré môžu ovplyvniť dopravu, a operatívnymi kontaktnými údajmi.

Manažér siete pre každé hlavné letisko uvedie:

| — | predpoveď leteckej dopravy, |
| --- | --- |

—

predpoveď leteckej dopravy,

| — | analýzu očakávanej prevádzkovej výkonnosti (bezpečnosť, kapacita, životné prostredie). |
| --- | --- |

—

analýzu očakávanej prevádzkovej výkonnosti (bezpečnosť, kapacita, životné prostredie).

Každé letisko zahrnuté do plánu prevádzky siete poskytuje manažérovi siete tieto informácie, ktoré sa uvedú v opise jednotlivých letísk:

| — | posúdenie/potvrdenie predpovede v oblasti leteckej dopravy s prihliadnutím na miestne znalosti, |
| --- | --- |

—

posúdenie/potvrdenie predpovede v oblasti leteckej dopravy s prihliadnutím na miestne znalosti,

| — | kapacita vzletových a pristávacích dráh pri každej konfigurácii, aktuálne a predpokladané prílety a odlety, |
| --- | --- |

—

kapacita vzletových a pristávacích dráh pri každej konfigurácii, aktuálne a predpokladané prílety a odlety,

| — | špecifikácia prípadnej kapacity a trvania nočnej doby, |
| --- | --- |

—

špecifikácia prípadnej kapacity a trvania nočnej doby,

| — | podrobnosti o plánovaných opatreniach na zlepšenie prevádzky, plán ich realizácie a súvisiaci negatívny/pozitívny vplyv na kapacitu a/alebo účinnosť, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o plánovaných opatreniach na zlepšenie prevádzky, plán ich realizácie a súvisiaci negatívny/pozitívny vplyv na kapacitu a/alebo účinnosť,

| — | plánované alebo známe mimoriadne udalosti vrátane dátumov/časov a súvisiaci vplyv na prevádzkovú výkonnosť, |
| --- | --- |

—

plánované alebo známe mimoriadne udalosti vrátane dátumov/časov a súvisiaci vplyv na prevádzkovú výkonnosť,

| — | ďalšie aktivátory plánovanej kapacity, |
| --- | --- |

—

ďalšie aktivátory plánovanej kapacity,

| — | dodatočné opatrenia podľa dohody s manažérom siete. |
| --- | --- |

—

dodatočné opatrenia podľa dohody s manažérom siete.

---

PRÍLOHA VI

VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY NA FUNKCIE SIETE

1.   ORGANIZAČNÁ ŠTRUKTÚRA

Manažér siete zriadi a riadi svoju organizáciu podľa štruktúry, ktorá podporuje bezpečnosť funkcií siete.

V organizačnej štruktúre sa uvedú:

| a) | právomoci, povinnosti a zodpovednosti menovaných zamestnancov, najmä riadiacich pracovníkov, ktorí vykonávajú funkcie súvisiace s bezpečnosťou, kvalitou, ochranou, finančnými prostriedkami a ľudskými zdrojmi; |
| --- | --- |

a)

právomoci, povinnosti a zodpovednosti menovaných zamestnancov, najmä riadiacich pracovníkov, ktorí vykonávajú funkcie súvisiace s bezpečnosťou, kvalitou, ochranou, finančnými prostriedkami a ľudskými zdrojmi;

| b) | vzťahy a hierarchické prepojenia medzi jednotlivými časťami a postupmi organizácie. |
| --- | --- |

b)

vzťahy a hierarchické prepojenia medzi jednotlivými časťami a postupmi organizácie.

2.   BEZPEČNOSŤ

Manažér siete disponuje systémom riadenia bezpečnosti zahŕňajúcim všetky funkcie siete, ktoré vykonáva v súlade s týmito zásadami. Musí:

| a) | opísať celkovú filozofiu a zásady organizácie (ďalej len „stratégia“) s prihliadnutím na bezpečnosť a spôsobom, ktorý čo najlepšie spĺňa potreby príslušných zainteresovaných subjektov; |
| --- | --- |

a)

opísať celkovú filozofiu a zásady organizácie (ďalej len „stratégia“) s prihliadnutím na bezpečnosť a spôsobom, ktorý čo najlepšie spĺňa potreby príslušných zainteresovaných subjektov;

| b) | zriadiť funkciu monitorovania súladu obsahujúcu postupy, ktoré slúžia na overenie vykonávania všetkých funkcií v súlade s uplatniteľnými požiadavkami, normami a postupmi. Monitorovanie súladu zahŕňa systém reakcií na zistenia adresovaných zodpovedným riadiacim pracovníkom s cieľom zabezpečiť v prípade potreby účinnú a včasnú realizáciu nápravných opatrení; |
| --- | --- |

b)

zriadiť funkciu monitorovania súladu obsahujúcu postupy, ktoré slúžia na overenie vykonávania všetkých funkcií v súlade s uplatniteľnými požiadavkami, normami a postupmi. Monitorovanie súladu zahŕňa systém reakcií na zistenia adresovaných zodpovedným riadiacim pracovníkom s cieľom zabezpečiť v prípade potreby účinnú a včasnú realizáciu nápravných opatrení;

| c) | poskytovať dôkazy o fungovaní systému riadenia prostredníctvom príručiek a monitorovacích dokumentov; |
| --- | --- |

c)

poskytovať dôkazy o fungovaní systému riadenia prostredníctvom príručiek a monitorovacích dokumentov;

| d) | vymenovať zástupcov manažmentu poverených sledovaním súladu s postupmi a ich adekvátnosti s cieľom zabezpečiť bezpečné a účinné prevádzkové postupy; |
| --- | --- |

d)

vymenovať zástupcov manažmentu poverených sledovaním súladu s postupmi a ich adekvátnosti s cieľom zabezpečiť bezpečné a účinné prevádzkové postupy;

| e) | vykonávať kontroly zavedeného systému riadenia a prípadne aj nápravné opatrenia; |
| --- | --- |

e)

vykonávať kontroly zavedeného systému riadenia a prípadne aj nápravné opatrenia;

| f) | riadiť bezpečnosť všetkých pridelených funkcií siete. Pri vykonávaní tejto úlohy zriadi formálne rozhrania so všetkými príslušnými zainteresovanými subjektmi s cieľom identifikovať riziká pre leteckú bezpečnosť súvisiace s jeho činnosťami, vyhodnocovať ich a príslušným spôsobom riadiť súvisiace riziká; |
| --- | --- |

f)

riadiť bezpečnosť všetkých pridelených funkcií siete. Pri vykonávaní tejto úlohy zriadi formálne rozhrania so všetkými príslušnými zainteresovanými subjektmi s cieľom identifikovať riziká pre leteckú bezpečnosť súvisiace s jeho činnosťami, vyhodnocovať ich a príslušným spôsobom riadiť súvisiace riziká;

| g) | zahŕňať postupy riadenia bezpečnosti pri zavádzaní nových alebo pri zmene existujúcich funkčných systémov. |
| --- | --- |

g)

zahŕňať postupy riadenia bezpečnosti pri zavádzaní nových alebo pri zmene existujúcich funkčných systémov.

3.   BEZPEČNOSTNÁ OCHRANA

Manažér siete disponuje systémom riadenia bezpečnostnej ochrany zahŕňajúcim všetky funkcie siete, ktoré vykonáva v súlade s týmito zásadami. Musí:

| a) | zabezpečovať bezpečnostnú ochranu svojich zariadení a pracovníkov a zabraňovať neoprávneným zásahom, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť funkcií siete, ktoré riadi; |
| --- | --- |

a)

zabezpečovať bezpečnostnú ochranu svojich zariadení a pracovníkov a zabraňovať neoprávneným zásahom, ktoré by mohli ovplyvniť bezpečnosť funkcií siete, ktoré riadi;

| b) | zaisťovať bezpečnostnú ochranu prevádzkových údajov, ktoré prijíma, tvorí alebo inak používa, tak aby prístup k nim mali vyhradený len oprávnené osoby; |
| --- | --- |

b)

zaisťovať bezpečnostnú ochranu prevádzkových údajov, ktoré prijíma, tvorí alebo inak používa, tak aby prístup k nim mali vyhradený len oprávnené osoby;

| c) | vymedziť postupy súvisiace s posudzovaním bezpečnostného rizika a jeho zmierňovaním, monitorovaním bezpečnostnej ochrany a jej zlepšovaním, preskúmaním bezpečnostnej ochrany a šírením poznatkov; |
| --- | --- |

c)

vymedziť postupy súvisiace s posudzovaním bezpečnostného rizika a jeho zmierňovaním, monitorovaním bezpečnostnej ochrany a jej zlepšovaním, preskúmaním bezpečnostnej ochrany a šírením poznatkov;

| d) | vymedziť prostriedky určené na zistenie nedostatkov v bezpečnostnej ochrane a na varovanie pracovníkov vhodnými výstražnými signálmi; |
| --- | --- |

d)

vymedziť prostriedky určené na zistenie nedostatkov v bezpečnostnej ochrane a na varovanie pracovníkov vhodnými výstražnými signálmi;

| e) | vymedziť prostriedky na obmedzenie účinkov narušenia bezpečnostnej ochrany a na zistenie nápravných opatrení a postupov na zmiernenie účinkov s cieľom zabrániť ich opätovnému výskytu. |
| --- | --- |

e)

vymedziť prostriedky na obmedzenie účinkov narušenia bezpečnostnej ochrany a na zistenie nápravných opatrení a postupov na zmiernenie účinkov s cieľom zabrániť ich opätovnému výskytu.

4.   PREVÁDZKOVÉ PRÍRUČKY

Manažér siete vytvára a aktualizuje prevádzkové príručky týkajúce sa jeho činností, ktoré môže využívať prevádzkový personál a ktoré slúžia na jeho usmerňovanie. Manažér siete zabezpečí, aby:

| a) | prevádzkové príručky obsahovali pokyny a informácie, ktoré prevádzkový personál potrebuje na výkon svojich povinností; |
| --- | --- |

a)

prevádzkové príručky obsahovali pokyny a informácie, ktoré prevádzkový personál potrebuje na výkon svojich povinností;

| b) | príslušný personál mal prístup k náležitým častiam prevádzkových príručiek; |
| --- | --- |

b)

príslušný personál mal prístup k náležitým častiam prevádzkových príručiek;

| c) | bolo zabezpečené urýchlené informovanie prevádzkového personálu o zmenách a doplneniach v prevádzkovej príručke, ktoré sa týkajú jeho povinností, ako aj o nadobudnutí ich účinnosti. |
| --- | --- |

c)

bolo zabezpečené urýchlené informovanie prevádzkového personálu o zmenách a doplneniach v prevádzkovej príručke, ktoré sa týkajú jeho povinností, ako aj o nadobudnutí ich účinnosti.

5.   POŽIADAVKY NA PERSONÁL

Manažér siete zamestnáva náležite kvalifikovaných pracovníkov s cieľom zabezpečiť, aby sa pridelené funkcie siete vykonávali bezpečným, efektívnym, nerušeným a udržateľným spôsobom. V tomto kontexte vytvára stratégie odbornej prípravy personálu.

6.   POHOTOVOSTNÉ PLÁNY

Manažér siete vytvára pohotovostné plány pre všetky funkcie poskytované v prípade udalostí, ktorých dôsledkom je výrazné zhoršenie alebo prerušenie jeho prevádzky.

7.   POŽIADAVKY NA PODÁVANIE SPRÁV

V súlade s článkom 20 manažér siete predkladá výročnú správu o svojej činnosti. V tejto správe sa uvádza prevádzková výkonnosť, ako aj hlavné činnosti a vývoj najmä v oblasti bezpečnosti.

Výročná správa musí obsahovať aspoň:

| — | posúdenie výkonnosti funkcií siete, ktoré manažér siete riadi, |
| --- | --- |

—

posúdenie výkonnosti funkcií siete, ktoré manažér siete riadi,

| — | výkonnosť v porovnaní s cieľmi výkonnosti ustanovenými v strategickom pláne siete, ako aj porovnanie skutočnej výkonnosti s plánom prevádzky siete pomocou ukazovateľov obsiahnutých v pláne prevádzky siete, |
| --- | --- |

—

výkonnosť v porovnaní s cieľmi výkonnosti ustanovenými v strategickom pláne siete, ako aj porovnanie skutočnej výkonnosti s plánom prevádzky siete pomocou ukazovateľov obsiahnutých v pláne prevádzky siete,

| — | vysvetlenie rozdielov v porovnaní s cieľmi a identifikáciu opatrení na odstránenie všetkých nedostatkov počas referenčného obdobia uvedeného v článku 11 nariadenia (ES) č. 549/2004, |
| --- | --- |

—

vysvetlenie rozdielov v porovnaní s cieľmi a identifikáciu opatrení na odstránenie všetkých nedostatkov počas referenčného obdobia uvedeného v článku 11 nariadenia (ES) č. 549/2004,

| — | vývoj v prevádzke a infraštruktúre, |
| --- | --- |

—

vývoj v prevádzke a infraštruktúre,

| — | informácie o priebehu formálnej konzultácie s používateľmi a zainteresovanými subjektmi, |
| --- | --- |

—

informácie o priebehu formálnej konzultácie s používateľmi a zainteresovanými subjektmi,

| — | informácie o politike v oblasti ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

—

informácie o politike v oblasti ľudských zdrojov.

8.   PRACOVNÉ METÓDY A PREVÁDZKOVÉ POSTUPY

Manažér siete musí byť schopný preukázať, že jeho pracovné metódy a prevádzkové postupy dodržiavajú ostatné právne predpisy Únie, a najmä nariadenie (EÚ) č. 255/2010.

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/30

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 678/2011

zo 14. júla 2011,

ktorým sa nahrádza príloha II a menia a dopĺňajú prílohy IV, IX a XI k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 39 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Smernicou 2007/46/ES sa ustanovuje zosúladený rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky pre všetky nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky. Táto smernica obsahuje najmä špecifické vymedzenie pojmov týkajúcich sa vozidiel, ktoré je nevyhnutné na riadne fungovanie európskeho systému typového schvaľovania. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou 2007/46/ES sa ustanovuje zosúladený rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky pre všetky nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky. Táto smernica obsahuje najmä špecifické vymedzenie pojmov týkajúcich sa vozidiel, ktoré je nevyhnutné na riadne fungovanie európskeho systému typového schvaľovania.

| (2) | Jedným z cieľov smernice 2007/46/ES je rozšíriť európsky systém typového schvaľovania na všetky kategórie vozidiel. Prílohu II k smernici 2007/46/ES, ktorá obsahuje nevyhnutné špecifické vymedzenie pojmov, je potrebné prepracovať s cieľom zohľadniť technický pokrok. Je preto potrebné zmeniť a doplniť existujúce vymedzenie pojmov alebo vytvoriť nové vymedzenie pojmov. |
| --- | --- |

(2)

Jedným z cieľov smernice 2007/46/ES je rozšíriť európsky systém typového schvaľovania na všetky kategórie vozidiel. Prílohu II k smernici 2007/46/ES, ktorá obsahuje nevyhnutné špecifické vymedzenie pojmov, je potrebné prepracovať s cieľom zohľadniť technický pokrok. Je preto potrebné zmeniť a doplniť existujúce vymedzenie pojmov alebo vytvoriť nové vymedzenie pojmov.

| (3) | Zo skúseností vyplýva, že súčasné kritériá posudzovania toho, či sa má nový model vozidla považovať za nový typ, sú príliš nejasné. Táto nejasnosť môže spôsobiť odklad zavedenia nových požiadaviek stanovených v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú nových vozidiel. Zo skúseností okrem toho vyplýva, že právne predpisy EÚ týkajúce sa malých sérií je možné obchádzať rozdelením typu vozidla na niekoľko podtypov podľa rôznych typových schválení. V dôsledku toho môže počet nových vozidiel, ktoré môžu byť uvedené do prevádzky v Európskej únii na základe režimu malých sérií, prekročiť povolený počet. Je preto potrebné špecifikovať, ktoré technické vlastnosti vozidla sa majú používať ako kritériá posudzovania toho, čo predstavuje nový typ. |
| --- | --- |

(3)

Zo skúseností vyplýva, že súčasné kritériá posudzovania toho, či sa má nový model vozidla považovať za nový typ, sú príliš nejasné. Táto nejasnosť môže spôsobiť odklad zavedenia nových požiadaviek stanovených v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú nových vozidiel. Zo skúseností okrem toho vyplýva, že právne predpisy EÚ týkajúce sa malých sérií je možné obchádzať rozdelením typu vozidla na niekoľko podtypov podľa rôznych typových schválení. V dôsledku toho môže počet nových vozidiel, ktoré môžu byť uvedené do prevádzky v Európskej únii na základe režimu malých sérií, prekročiť povolený počet. Je preto potrebné špecifikovať, ktoré technické vlastnosti vozidla sa majú používať ako kritériá posudzovania toho, čo predstavuje nový typ.

| (4) | Podľa zásad zakotvených v oznámeniach Komisie pod názvom Akčný plán – Zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia (2) a Akčný program na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii (3), je vhodné prehodnotiť kritériá, ktoré sa majú používať na vymedzenie variantov a verzií v rámci typu vozidla s cieľom znížiť administratívnu záťaž výrobcov vozidiel. Proces typového schvaľovania by sa navyše v dôsledku toho stal pre príslušné orgány členských štátov transparentnejším. |
| --- | --- |

(4)

Podľa zásad zakotvených v oznámeniach Komisie pod názvom Akčný plán – Zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia (2) a Akčný program na znižovanie administratívnej záťaže v Európskej únii (3), je vhodné prehodnotiť kritériá, ktoré sa majú používať na vymedzenie variantov a verzií v rámci typu vozidla s cieľom znížiť administratívnu záťaž výrobcov vozidiel. Proces typového schvaľovania by sa navyše v dôsledku toho stal pre príslušné orgány členských štátov transparentnejším.

| (5) | Vzhľadom na globalizačné trendy v automobilovom odvetví sa činnosť Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách – pracovnej skupiny 29 (WP.29) – stáva stále významnejšou. S cieľom splniť odporúčania skupiny na vysokej úrovni CARS 21 je potrebné zapracovať predpisy Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) do právnych predpisov EÚ alebo dokonca nahradiť smernice alebo nariadenia EÚ predpismi EHK OSN a zapracovať globálne technické predpisy do právnych predpisov EÚ, mala by sa zabezpečiť konzistencia právnych predpisov EÚ s predpismi EHK OSN. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na globalizačné trendy v automobilovom odvetví sa činnosť Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách – pracovnej skupiny 29 (WP.29) – stáva stále významnejšou. S cieľom splniť odporúčania skupiny na vysokej úrovni CARS 21 je potrebné zapracovať predpisy Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) do právnych predpisov EÚ alebo dokonca nahradiť smernice alebo nariadenia EÚ predpismi EHK OSN a zapracovať globálne technické predpisy do právnych predpisov EÚ, mala by sa zabezpečiť konzistencia právnych predpisov EÚ s predpismi EHK OSN.

| (6) | Vzhľadom na prebiehajúcu harmonizačnú činnosť Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách je potrebné zohľadniť najnovší vývoj stanovený v rezolúcii č. R.E. 3 o klasifikácii a vymedzení motorových vozidiel a prípojných vozidiel v rámci dohody EHK OSN, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo používané na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie schválení udelených na základe týchto predpisov (revidovaná dohoda z roku 1958), a v zvláštnej rezolúcii S.R. 1 o spoločnom vymedzení kategórií vozidiel, hmotností a rozmerov v rámci dohody EHK OSN, ktorá sa týka zavedenia globálnych technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo používané na kolesových vozidlách (paralelná dohoda alebo dohoda z roku 1998). Riadne fungovanie európskeho systému typového schvaľovania možno zabezpečiť jedine zohľadnením tohto vývoja v rámcovej smernici. Je preto potrebné zaviesť nové kritériá posudzovania toho, či by sa mal typ vozidla zaradiť do kategórie „M“ alebo do kategórie „N“. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na prebiehajúcu harmonizačnú činnosť Svetového fóra pre harmonizáciu predpisov o vozidlách je potrebné zohľadniť najnovší vývoj stanovený v rezolúcii č. R.E. 3 o klasifikácii a vymedzení motorových vozidiel a prípojných vozidiel v rámci dohody EHK OSN, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo používané na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie schválení udelených na základe týchto predpisov (revidovaná dohoda z roku 1958), a v zvláštnej rezolúcii S.R. 1 o spoločnom vymedzení kategórií vozidiel, hmotností a rozmerov v rámci dohody EHK OSN, ktorá sa týka zavedenia globálnych technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo používané na kolesových vozidlách (paralelná dohoda alebo dohoda z roku 1998). Riadne fungovanie európskeho systému typového schvaľovania možno zabezpečiť jedine zohľadnením tohto vývoja v rámcovej smernici. Je preto potrebné zaviesť nové kritériá posudzovania toho, či by sa mal typ vozidla zaradiť do kategórie „M“ alebo do kategórie „N“.

| (7) | Podľa článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (4), sú členské štáty v prípade všetkých nových vozidiel registrovaných na ich území povinné viesť register s údajmi týkajúcimi sa okrem iného typu, variantu a verzie každého jednotlivého vozidla, ktoré sa týkajú špecifických emisií CO2. Je potrebné špecifikovať kritériá, podľa ktorých sa ľahké úžitkové vozidlá musia typovo schváliť ako vozidlo M1 alebo N1. Tieto kritériá by mali byť objektívne a pre výrobcov vozidiel, orgány typového schvaľovania a registračné orgány by mali byť usmernením. V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 443/2009 sa musia identifikovať inovačné technológie podporujúce ďalšie znižovanie emisií CO2. Malo by sa to dosiahnuť prostredníctvom „kódu“ priradeného vozidlu výrobcom, aby každý model/variant/verzia zodpovedal/a samostatnému súboru inovačných technológií. Tieto inovačné technológie by sa teda mali dať identifikovať na základe vymedzenia typu-variantu-verzie. Je preto vhodné, aby sa do prílohy II k smernici 2007/46/ES pridali príslušné údaje. |
| --- | --- |

(7)

Podľa článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (4), sú členské štáty v prípade všetkých nových vozidiel registrovaných na ich území povinné viesť register s údajmi týkajúcimi sa okrem iného typu, variantu a verzie každého jednotlivého vozidla, ktoré sa týkajú špecifických emisií CO2. Je potrebné špecifikovať kritériá, podľa ktorých sa ľahké úžitkové vozidlá musia typovo schváliť ako vozidlo M1 alebo N1. Tieto kritériá by mali byť objektívne a pre výrobcov vozidiel, orgány typového schvaľovania a registračné orgány by mali byť usmernením. V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 443/2009 sa musia identifikovať inovačné technológie podporujúce ďalšie znižovanie emisií CO2. Malo by sa to dosiahnuť prostredníctvom „kódu“ priradeného vozidlu výrobcom, aby každý model/variant/verzia zodpovedal/a samostatnému súboru inovačných technológií. Tieto inovačné technológie by sa teda mali dať identifikovať na základe vymedzenia typu-variantu-verzie. Je preto vhodné, aby sa do prílohy II k smernici 2007/46/ES pridali príslušné údaje.

| (8) | Typ karosérie je potrebné špecifikovať v osvedčení o zhode, ktoré je určené na zjednodušenie registrácie nových vozidiel v členských štátoch; používaním harmonizovaných kódov pre každý typ karosérie by sa mal proces registrácie zjednodušiť. Typom karosérie by sa mal prideliť zoznam príslušných kódov, aby sa umožnilo automatické spracúvanie údajov. |
| --- | --- |

(8)

Typ karosérie je potrebné špecifikovať v osvedčení o zhode, ktoré je určené na zjednodušenie registrácie nových vozidiel v členských štátoch; používaním harmonizovaných kódov pre každý typ karosérie by sa mal proces registrácie zjednodušiť. Typom karosérie by sa mal prideliť zoznam príslušných kódov, aby sa umožnilo automatické spracúvanie údajov.

| (9) | Prípojné vozidlá konštruované špeciálne na prepravu nadmerného nákladu nemôžu spĺňať všetky ustanovenia regulačných aktov uvedených v prílohe VI k smernici 2007/46/ES, ktorých splnenie sa vyžaduje na účely európskeho typového schválenia; vzhľadom na technické vlastnosti týchto prípojných vozidiel je preto vhodné zahrnúť ich do kategórie vozidiel na špeciálne účely. Na účely typového schválenia by sa mal stanoviť zjednodušený súbor pravidiel, aby sa umožnilo typové schválenie týchto prípojných vozidiel na európskej úrovni. V dôsledku toho je potrebné pridať nový doplnok do prílohy XI k smernici 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(9)

Prípojné vozidlá konštruované špeciálne na prepravu nadmerného nákladu nemôžu spĺňať všetky ustanovenia regulačných aktov uvedených v prílohe VI k smernici 2007/46/ES, ktorých splnenie sa vyžaduje na účely európskeho typového schválenia; vzhľadom na technické vlastnosti týchto prípojných vozidiel je preto vhodné zahrnúť ich do kategórie vozidiel na špeciálne účely. Na účely typového schválenia by sa mal stanoviť zjednodušený súbor pravidiel, aby sa umožnilo typové schválenie týchto prípojných vozidiel na európskej úrovni. V dôsledku toho je potrebné pridať nový doplnok do prílohy XI k smernici 2007/46/ES.

| (10) | V súčasnosti prebieha nový technický vývoj s cieľom uspokojiť dopyt po nových riešeniach v oblasti prepravy nákladu. Do rámcovej legislatívy je preto potrebné zahrnúť nové vymedzenie pojmov, aby sa v príslušných regulačných aktoch uvedených v prílohách IV alebo XI k smernici 2007/46/ES následne mohli stanoviť vhodné technické pravidlá. Je dôležité objasniť, že v prípade týchto vozidiel by sa nemalo udeliť typové schválenie ES, kým sa na tieto účely neupravia právne predpisy v oblasti typového schvaľovania. |
| --- | --- |

(10)

V súčasnosti prebieha nový technický vývoj s cieľom uspokojiť dopyt po nových riešeniach v oblasti prepravy nákladu. Do rámcovej legislatívy je preto potrebné zahrnúť nové vymedzenie pojmov, aby sa v príslušných regulačných aktoch uvedených v prílohách IV alebo XI k smernici 2007/46/ES následne mohli stanoviť vhodné technické pravidlá. Je dôležité objasniť, že v prípade týchto vozidiel by sa nemalo udeliť typové schválenie ES, kým sa na tieto účely neupravia právne predpisy v oblasti typového schvaľovania.

| (11) | Pri prijatí smernice Komisie 2010/19/EÚ z 9. marca 2010, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (5), nastala chyba, pričom touto smernicou sa zmenili a doplnili aj prílohy IV a XI k smernici 2007/46/ES. Tieto prílohy sa predtým nahradili nariadením Komisie (ES) č. 1060/2008 zo 7. októbra 2008, ktorým sa nahrádzajú prílohy I, III, IV, VI, VII, XI a XV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (6). V záujme zachovania právnej istoty by sa každá ďalšia čiastočná zmena a doplnenie týchto príloh mala uskutočniť jedine prostredníctvom nariadenia. Príslušný článok 2 smernice 2010/19/EÚ bol zrušený rozhodnutím Komisie 2011/415/EÚ zo 14. júla 2011 o oprave smernice Komisie 2010/19/EÚ, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (7); s cieľom opraviť túto chybu je vhodné zmeny a doplnenia predtým uvedené v príslušnom článku uskutočniť prostredníctvom tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

Pri prijatí smernice Komisie 2010/19/EÚ z 9. marca 2010, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (5), nastala chyba, pričom touto smernicou sa zmenili a doplnili aj prílohy IV a XI k smernici 2007/46/ES. Tieto prílohy sa predtým nahradili nariadením Komisie (ES) č. 1060/2008 zo 7. októbra 2008, ktorým sa nahrádzajú prílohy I, III, IV, VI, VII, XI a XV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (6). V záujme zachovania právnej istoty by sa každá ďalšia čiastočná zmena a doplnenie týchto príloh mala uskutočniť jedine prostredníctvom nariadenia. Príslušný článok 2 smernice 2010/19/EÚ bol zrušený rozhodnutím Komisie 2011/415/EÚ zo 14. júla 2011 o oprave smernice Komisie 2010/19/EÚ, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (7); s cieľom opraviť túto chybu je vhodné zmeny a doplnenia predtým uvedené v príslušnom článku uskutočniť prostredníctvom tohto nariadenia.

| (12) | Vzhľadom na zabezpečenie správneho fungovania systému typového schvaľovania je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES s cieľom prispôsobiť ich vývoju poznatkov v oblasti vedy a techniky. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na zabezpečenie správneho fungovania systému typového schvaľovania je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES s cieľom prispôsobiť ich vývoju poznatkov v oblasti vedy a techniky.

| (13) | Takisto je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES s cieľom stanoviť technické požiadavky pre vozidlá na špeciálne účely, ktoré sa majú typovo schváliť. |
| --- | --- |

(13)

Takisto je vhodné aktualizovať prílohy k smernici 2007/46/ES s cieľom stanoviť technické požiadavky pre vozidlá na špeciálne účely, ktoré sa majú typovo schváliť.

| (14) | Ustanovenia týchto príloh sú dostatočne podrobné a nepotrebujú ďalšie transpozičné opatrenia členských štátov; prílohu II je preto vhodné nahradiť a prílohy IV, IX a XI je vhodné zmeniť a doplniť prostredníctvom nariadenia v súlade s článkom 39 ods. 8 smernice 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(14)

Ustanovenia týchto príloh sú dostatočne podrobné a nepotrebujú ďalšie transpozičné opatrenia členských štátov; prílohu II je preto vhodné nahradiť a prílohy IV, IX a XI je vhodné zmeniť a doplniť prostredníctvom nariadenia v súlade s článkom 39 ods. 8 smernice 2007/46/ES.

| (15) | Príloha II by sa mala nahradiť a prílohy IV, IX a XI by sa mali zmeniť a doplniť zodpovedajúcim spôsobom. |
| --- | --- |

(15)

Príloha II by sa mala nahradiť a prílohy IV, IX a XI by sa mali zmeniť a doplniť zodpovedajúcim spôsobom.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Smernica 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha II sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

1.

Príloha II sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu.

| 2. | Príloha IV sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha IV sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

| 3. | Príloha IX sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

3.

Príloha IX sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu.

| 4. | Príloha XI sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

4.

Príloha XI sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Týmto nariadením sa nezrušuje platnosť žiadneho typového schválenia vozidla udeleného pred 29. októbrom 2012 a toto nariadenie nebráni rozšíreniu týchto schválení.

Článok 3

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa na nové typy vozidiel, v prípade ktorých sa schválenie udelí 29. októbra 2012 a neskôr.

Požiadavky stanovené v prílohe II a v bodoch 1 a 2 prílohy IV sa však uplatňujú od 9. apríla 2011.

2.   Odchylne od odseku 1 druhého pododseku môžu výrobcovia uplatňovať akékoľvek ustanovenia tohto nariadenia od 4. augusta 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  KOM(2002) 278 v konečnom znení.

2

(3)  KOM(2007) 23 v konečnom znení.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 72, 20.3.2010, s. 17.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 292, 31.10.2008, s. 1.

6

(7)  Pozri stranu 76 tohto úradného vestníka.

7

---

PRÍLOHA I

PRÍLOHA II

VŠEOBECNÉ VYMEDZENIE POJMOV, KRITÉRIÁ PRE KATEGORIZÁCIU VOZIDIEL, TYPY VOZIDLA A TYPY KAROSÉRIE

ÚVODNÁ ČASŤ

Všeobecné vymedzenie pojmov a všeobecné ustanovenia

1.   Vymedzenie pojmov

1.1.   ‚Miesto na sedenie‘ znamená miesto pre jednu sediacu osobu, ktorá je aspoň tak veľká ako:

| a) | figurína zodpovedajúca 50. percentilu mužskej populácie v prípade vodiča; |
| --- | --- |

a)

figurína zodpovedajúca 50. percentilu mužskej populácie v prípade vodiča;

| b) | figurína zodpovedajúca 5. percentilu dospelej ženskej populácie vo všetkých ostatných prípadoch. |
| --- | --- |

b)

figurína zodpovedajúca 5. percentilu dospelej ženskej populácie vo všetkých ostatných prípadoch.

1.2.   ‚Sedadlo‘ znamená konštrukčný celok s povrchovou úpravou, ktorý je alebo nie je pevnou súčasťou konštrukcie karosérie vozidla a ktorý je určený na sedenie jednej osoby.

1.2.1.   Pojem ‚sedadlo‘ sa vzťahuje na jednotlivé sedadlo aj na lavicové sedadlo.

1.2.2.   Toto vymedzenie pojmu sa vzťahuje aj na sklápacie a demontovateľné sedadlá.

1.3.   ‚Náklad‘ znamená najmä všetky hnuteľné veci.

Pojem ‚náklad‘ sa vzťahuje na voľne ložené výrobky, spracované výrobky, kvapaliny, živé zvieratá, plodiny, nedeliteľný náklad.

1.4.   ‚Maximálna hmotnosť‘ znamená ‚maximálnu technicky prípustnú celkovú hmotnosť vozidla‘ podľa bodu 2.8 prílohy I.

2.   Všeobecné ustanovenia

2.1.   Počet miest na sedenie

2.1.1.   Požiadavky na počet miest na sedenie platia pre sedadlá určené na používanie pri jazde vozidla na vozovke.

2.1.2.   Požiadavky neplatia pre sedadlá, ktoré sú určené na používanie v stojacom vozidle a ktoré sú pre používateľov jasne označené buď piktogramom alebo príslušným textom.

2.1.3.   Na zistenie počtu miest na sedenie platia tieto požiadavky:

| a) | každé jednotlivé sedadlo sa počíta ako jedno miesto na sedenie; |
| --- | --- |

a)

každé jednotlivé sedadlo sa počíta ako jedno miesto na sedenie;

| b) | v prípade lavicového sedadla sa za jedno miesto na sedenie považuje každý priestor so šírkou minimálne 400 mm, meraný na úrovni sedacej plochy.
  Táto podmienka nebráni výrobcovi pri uplatňovaní všeobecných ustanovení uvedených v bode 1.1; |
| --- | --- |

b)

v prípade lavicového sedadla sa za jedno miesto na sedenie považuje každý priestor so šírkou minimálne 400 mm, meraný na úrovni sedacej plochy.

Táto podmienka nebráni výrobcovi pri uplatňovaní všeobecných ustanovení uvedených v bode 1.1;

| c) | priestor uvedený v bode b) sa však nepovažuje za jedno miesto na sedenie, ak:






  i) | charakteristiky lavicového sedadla bránia spodnej časti figuríny sedieť prirodzene, napríklad z dôvodu prítomnosti pevnej konzoly, nečalúnenej plochy alebo čalúnenia interiéru, ktoré tvoria prekážku v rámci menovitej sedacej plochy; |
| --- | --- | --- |

c)

priestor uvedený v bode b) sa však nepovažuje za jedno miesto na sedenie, ak:

i)

charakteristiky lavicového sedadla bránia spodnej časti figuríny sedieť prirodzene, napríklad z dôvodu prítomnosti pevnej konzoly, nečalúnenej plochy alebo čalúnenia interiéru, ktoré tvoria prekážku v rámci menovitej sedacej plochy;

| ii) | usporiadanie podlahovej plochy pred predpokladaným miestom na sedenie (napríklad prítomnosťou tunela) bráni sediacej osobe umiestniť nohy do prirodzenej polohy. |
| --- | --- |

ii)

usporiadanie podlahovej plochy pred predpokladaným miestom na sedenie (napríklad prítomnosťou tunela) bráni sediacej osobe umiestniť nohy do prirodzenej polohy.

2.1.4.   Pokiaľ ide o vozidlá, na ktoré sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/85/ES z 20. novembra 2001 týkajúca sa osobitných ustanovení pre vozidlá, používané na prepravu cestujúcich, v ktorých sa nachádza viac ako osem sedadiel, okrem sedadla pre vodiča a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 70/156/EHS a smernica 97/27/ES (1), je rozmer uvedený v bode 2.1.3 b) potrebné prispôsobiť minimálnemu priestoru vyžadovanému pre jednu osobu v súvislosti s rôznymi triedami vozidiel.

2.1.5.   Ak je vozidlo vybavené ukotveniami demontovateľného sedadla, demontovateľné sedadlo sa započítava do počtu miest na sedenie.

2.1.6.   Miesto určené pre obsadený invalidný vozík sa považuje za jedno miesto na sedenie.

2.1.6.1.   Týmto ustanovením nie sú dotknuté požiadavky bodu 3.6.1 a bodu 3.7 prílohy VII k smernici 2001/85/ES.

2.2.   Maximálna hmotnosť

2.2.1.   V prípade ťahača návesu sa za maximálnu hmotnosť na účely klasifikácie vozidla považuje maximálna hmotnosť návesu nesená točnicou.

2.2.2.   V prípade motorového vozidla, ktoré je schopné ťahať príves so stredovou nápravou alebo príves s pevným ojom, sa za maximálnu hmotnosť na účely klasifikácie motorového vozidla považuje maximálna hmotnosť prenášaná na ťažné vozidlo spojovacím zariadením.

2.2.3.   V prípade návesu, prívesu so stredovou nápravou alebo prívesu s pevným ojom sa za maximálnu hmotnosť na účely klasifikácie vozidla považuje maximálna hmotnosť prenášaná na zem kolesami nápravy alebo skupiny náprav pri spojení s ťažným vozidlom.

2.2.4.   V prípade podvozku pod náves sa za maximálnu hmotnosť na účely klasifikácie vozidla považuje maximálna hmotnosť návesu nesená točnicou.

2.3.   Špeciálne vybavenie

2.3.1.   Vozidlá vybavené najmä pripevneným zariadením ako sú stroje alebo prístroje sa považujú za vozidlá kategórií N alebo O.

2.4.   Jednotky

2.4.1.   Pokiaľ nie je uvedené inak, všetky meracie jednotky a príslušné symboly spĺňajú ustanovenia smernice Rady 80/181/EHS z 20. decembra 1979 (2).

3.   Kategorizácia vozidiel

3.1.   Výrobca je zodpovedný za zaradenie typu vozidla do špecifickej kategórie.

Na tento účel musia byť splnené všetky príslušné kritériá uvedené v tejto prílohe.

3.2.   Schvaľovací orgán môže od výrobcu požadovať ďalšie príslušné informácie s cieľom preukázať, že typ vozidla musí byť zaradený do kategórie vozidla na špeciálne účely v rámci špeciálnej skupiny (kód SG).

ČASŤ A

Kritériá na zaradenie vozidiel do kategórií

1.   Kategórie vozidiel

Na účely európskeho a vnútroštátneho typového schválenia ako aj jednotlivého schválenia sa vozidlá kategorizujú podľa tejto klasifikácie:

(Je zrejmé, že schválenie možno udeliť iba v rámci kategórií uvedených v bodoch 1.1.1 až 1.1.3, 1.2.1 až 1.2.3 a 1.3.1 až 1.3.4.)

| 1.1. | Kategória M | Motorové vozidlá projektované a konštruované najmä na prepravu osôb a ich batožiny. |
| --- | --- | --- |
| 1.1.1. | Kategória M1 | Vozidlá kategórie M s maximálne ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča.
  Vozidlá patriace do kategórie M1 nemajú žiadny priestor pre stojacich cestujúcich.
  Počet miest na sedenie môže byť obmedzený na jedno (t. j. miesto na sedenie vodiča). |
| 1.1.2. | Kategória M2 | Vozidlá kategórie M s viac ako ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča, s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 5 ton.
  Vozidlá patriace do kategórie M2 môžu mať okrem miest na sedenie priestor pre stojacich cestujúcich. |
| 1.1.3. | Kategória M3 | Vozidlá kategórie M s viac ako ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča, s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 5 ton.
  Vozidlá patriace do kategórie M3 môžu mať priestor pre stojacich cestujúcich. |
| 1.2. | Kategória N | Motorové vozidlá projektované a konštruované najmä na prepravu nákladu. |
| 1.2.1. | Kategória N1 | Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony. |
| 1.2.2. | Kategória N2 | Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, avšak nepresahujúcou 12 ton. |
| 1.2.3. | Kategória N3 | Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 12 ton. |
| 1.3. | Kategória O | Prípojné vozidlá projektované a konštruované na prepravu nákladu alebo osôb ako aj na ubytovanie osôb. |
| 1.3.1. | Kategória O1 | Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 0,75 tony. |
| 1.3.2. | Kategória O2 | Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 0,75 tony, avšak nepresahujúcou 3,5 tony. |
| 1.3.3. | Kategória O3 | Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, avšak nepresahujúcou 10 ton. |
| 1.3.4. | Kategória O4 | Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 10 ton. |

1.1.

Kategória M

Motorové vozidlá projektované a konštruované najmä na prepravu osôb a ich batožiny.

1.1.1.

Kategória M1

Vozidlá kategórie M s maximálne ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča.

Vozidlá patriace do kategórie M1 nemajú žiadny priestor pre stojacich cestujúcich.

Počet miest na sedenie môže byť obmedzený na jedno (t. j. miesto na sedenie vodiča).

1.1.2.

Kategória M2

Vozidlá kategórie M s viac ako ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča, s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 5 ton.

Vozidlá patriace do kategórie M2 môžu mať okrem miest na sedenie priestor pre stojacich cestujúcich.

1.1.3.

Kategória M3

Vozidlá kategórie M s viac ako ôsmimi miestami na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča, s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 5 ton.

Vozidlá patriace do kategórie M3 môžu mať priestor pre stojacich cestujúcich.

1.2.

Kategória N

Motorové vozidlá projektované a konštruované najmä na prepravu nákladu.

1.2.1.

Kategória N1

Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony.

1.2.2.

Kategória N2

Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, avšak nepresahujúcou 12 ton.

1.2.3.

Kategória N3

Vozidlá kategórie N s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 12 ton.

1.3.

Kategória O

Prípojné vozidlá projektované a konštruované na prepravu nákladu alebo osôb ako aj na ubytovanie osôb.

1.3.1.

Kategória O1

Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 0,75 tony.

1.3.2.

Kategória O2

Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 0,75 tony, avšak nepresahujúcou 3,5 tony.

1.3.3.

Kategória O3

Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, avšak nepresahujúcou 10 ton.

1.3.4.

Kategória O4

Vozidlá kategórie O s maximálnou hmotnosťou presahujúcou 10 ton.

2.   Subkategórie vozidiel

2.1.   Terénne vozidlá

‚Terénne vozidlo‘ znamená vozidlo patriace do kategórie M alebo N so špecifickými technickými vlastnosťami, ktoré umožňujú jeho používanie mimo bežnej vozovky.

V prípade týchto kategórií vozidiel sa k označeniu kategórie vozidla písmenom a číslom pridáva písmeno ‚G‘.

Kritériá na zaradenie vozidiel do subkategórie terénnych vozidiel sú uvedené v oddiele 4 časti A tejto prílohy.

2.2.   Vozidlá na špeciálne účely

2.2.1.   ‚Vozidlo na špeciálne účely‘ znamená vozidlo kategórie M, N alebo O so špecifickými technickými vlastnosťami, ktoré umožňujú vykonávanie funkcie, ktorá si vyžaduje špeciálnu úpravu a/alebo špeciálne vybavenie.

V prípade neúplných vozidiel, ktoré majú patriť do subkategórie vozidiel na špeciálne účely, sa k označeniu kategórie vozidla písmenom a číslom pridáva písmeno ‚S‘.

Rôzne typy vozidiel na špeciálne účely sú vymedzené a uvedené v oddiele 5.

2.3.   Terénne vozidlá na špeciálne účely

2.3.1.   ‚Terénne vozidlo na špeciálne účely‘ znamená vozidlo patriace do kategórie M alebo N so špecifickými technickými vlastnosťami uvedenými v bodoch 2.1 a 2.2.

V prípade týchto kategórií vozidiel sa k označeniu kategórie vozidla písmenom a číslom pridáva písmeno ‚G‘.

V prípade neúplných vozidiel, ktoré majú patriť do subkategórie vozidiel na špeciálne účely sa okrem toho pridáva druhé písmeno ‚S‘.

3.   Kritériá na zaradenie vozidiel do kategórie N

3.1.   Zaradenie typu vozidla do kategórie N je založená na technických vlastnostiach vozidla uvedených v bodoch 3.2 až 3.6.

3.2.   V zásade je priestor, v ktorom sa nachádzajú všetky miesta na sedenie, úplne oddelený od nákladného priestoru.

3.3.   Odchylne od požiadaviek bodu 3.2 sa môžu osoby a náklad prepravovať v tom istom priestore pod podmienkou, že nákladný priestor je vybavený zabezpečovacími zariadeniami určenými na ochranu prepravovaných osôb pred pohybom nákladu počas jazdy vrátane prudkého brzdenia a zatáčania.

3.4.   Zabezpečovacie (uväzovacie) zariadenia určené na zabezpečovanie nákladu podľa bodu 3.3 a systémy priečok určené pre vozidlá do 7,5 tony sa projektujú v súlade s ustanoveniami oddielov 3 a 4 normy ISO 27956: 2009 ‚Cestné vozidlá – Zabezpečenie nákladu v dodávkových vozidlách – Požiadavky a skúšobné metódy‘.

3.4.1.   Požiadavky uvedené v bode 3.4 možno overiť vyhlásením o zhode poskytnutým výrobcom.

3.4.2.   V rámci ďalšej možnosti splnenia požiadaviek bodu 3.4 môže výrobca schvaľovaciemu orgánu preukázať, že namontované zabezpečovacie zariadenia vykazujú rovnakú úroveň ochrany, ako je úroveň stanovená v uvedenej norme.

3.5.   Počet miest na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča nepresahuje:

| a) | 6 v prípade vozidiel N1; |
| --- | --- |

a)

6 v prípade vozidiel N1;

| b) | 8 v prípade vozidiel N2 alebo N3. |
| --- | --- |

b)

8 v prípade vozidiel N2 alebo N3.

3.6.   Vozidlá majú rovnakú alebo väčšiu kapacitu prepravy nákladu ako kapacitu prepravy osôb vyjadrenú v kg.

3.6.1.   Na tento účel musia byť v rámci všetkých konfigurácií, najmä v prípade obsadenia všetkých miest na sedenie, splnené tieto podmienky:

| a) | keď N = 0:
  P – M ≥ 100 kg; |
| --- | --- |

a)

keď N = 0:

P – M ≥ 100 kg;

| b) | keď 0 < N ≤ 2:
  P – (M + N × 68) ≥ 150 kg; |
| --- | --- |

b)

keď 0 < N ≤ 2:

P – (M + N × 68) ≥ 150 kg;

| c) | keď N > 2:
  P – (M + N x 68) ≥ N x 68; |
| --- | --- |

c)

keď N > 2:

P – (M + N x 68) ≥ N x 68;

pričom uvedené písmená znamenajú:

| ‚P‘ | je maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |
| ‚M‘ | je hmotnosť v pohotovostnom stave; |
| ‚N‘ | je počet miest na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča. |

‚P‘

je maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

‚M‘

je hmotnosť v pohotovostnom stave;

‚N‘

je počet miest na sedenie okrem miesta na sedenie vodiča.

3.6.2.   Do hodnoty M sa započítava hmotnosť vybavenia, ktoré je namontované na vozidle, na uloženie nákladu (napr. nádrž, karoséria, atď.), manipuláciu s nákladom (napr. žeriav, zdvíhacie zariadenie) a zabezpečenie nákladu (napr. zariadenie na upevnenie nákladu).

Hmotnosť vybavenia, ktoré sa na uvedené účely nepoužíva (napr. kompresor, navijak, generátor elektrického prúdu, vysielacie zariadenie, atď.), sa na účely uplatňovania uvedených vzorcov do hodnoty M nezapočítava.

3.7.   Požiadavky uvedené v bodoch 3.2 až 3.6 musia byť splnené v prípade všetkých variantov a verzií v rámci typu vozidla.

3.8.   Kritériá na zaradenie vozidiel do kategórie N1.

3.8.1.   Vozidlo sa zaradí do kategórie N1, ak sú splnené všetky uplatniteľné kritériá.

Ak nie je splnené jedno alebo viacero kritérií, vozidlo sa zaradí do kategórie M1.

3.8.2.   Na kategorizáciu vozidiel, v ktorých sa priestor pre vodiča a priestor pre náklad nachádzajú v jednom celku (t. j. karoséria ‚BB‘), musia byť okrem všeobecných kritérií uvedených v bodoch 3.2 až 3.6 splnené aj kritériá uvedené v bodoch 3.8.2.1 až 3.8.2.3.5.

3.8.2.1.   Skutočnosť, že medzi radom sedadiel a priestorom pre náklad je namontovaná úplná alebo čiastočná stena alebo priečka, nevylučuje povinnosť splniť požadované kritériá.

3.8.2.2.   Kritériá sú:

| a) | náklad možno nakladať zadnými dverami, zadnými vyklápacími dverami alebo bočnými dverami projektovanými a konštruovanými na tento účel; |
| --- | --- |

a)

náklad možno nakladať zadnými dverami, zadnými vyklápacími dverami alebo bočnými dverami projektovanými a konštruovanými na tento účel;

| b) | v prípade zadných dverí alebo zadných vyklápacích dverí musí otvor na nakladenie spĺňať tieto požiadavky:






  i) | ak je vozidlo vybavené iba jedným radom sedadiel alebo iba sedadlom pre vodiča, minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 600 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade zadných dverí alebo zadných vyklápacích dverí musí otvor na nakladenie spĺňať tieto požiadavky:

i)

ak je vozidlo vybavené iba jedným radom sedadiel alebo iba sedadlom pre vodiča, minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 600 mm;

| ii) | ak je vozidlo vybavené dvoma alebo viacerými radmi sedadiel, minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 800 mm a tento otvor má plochu aspoň 12 800 cm2. |
| --- | --- |

ii)

ak je vozidlo vybavené dvoma alebo viacerými radmi sedadiel, minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 800 mm a tento otvor má plochu aspoň 12 800 cm2.

| c) | Nákladný priestor musí spĺňať tieto požiadavky:
  ‚nákladný priestor‘ znamená časť vozidla za radom(-mi) sedadiel alebo za vodičom sedadla, ak je vozidlo vybavené iba jedným sedadlom pre vodiča;






  i) | ložná plocha nákladného priestoru je vo všeobecnosti rovná; |
| --- | --- | --- |

c)

Nákladný priestor musí spĺňať tieto požiadavky:

‚nákladný priestor‘ znamená časť vozidla za radom(-mi) sedadiel alebo za vodičom sedadla, ak je vozidlo vybavené iba jedným sedadlom pre vodiča;

i)

ložná plocha nákladného priestoru je vo všeobecnosti rovná;

| ii) | ak je vozidlo vybavené iba jedným radom sedadiel alebo jedným sedadlom, minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 40 % rázvoru kolies; |
| --- | --- |

ii)

ak je vozidlo vybavené iba jedným radom sedadiel alebo jedným sedadlom, minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 40 % rázvoru kolies;

| iii) | ak je vozidlo vybavené dvoma alebo viacerými radmi sedadiel, minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 30 % rázvoru kolies.
  Ak možno posledný rad sedadiel z vozidla demontovať jednoducho bez použitia špeciálnych nástrojov, požiadavky týkajúce sa dĺžky nákladného priestoru musia byť splnené so všetkými sedadlami namontovanými vo vozidle; |
| --- | --- |

iii)

ak je vozidlo vybavené dvoma alebo viacerými radmi sedadiel, minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 30 % rázvoru kolies.

Ak možno posledný rad sedadiel z vozidla demontovať jednoducho bez použitia špeciálnych nástrojov, požiadavky týkajúce sa dĺžky nákladného priestoru musia byť splnené so všetkými sedadlami namontovanými vo vozidle;

| iv) | požiadavky týkajúce sa dĺžky nákladného priestoru musia byť splnené so sedadlami prvého, prípadne posledného radu vo vzpriamenej normálnej polohe, ktorá umožňuje cestujúcim sedieť. |
| --- | --- |

iv)

požiadavky týkajúce sa dĺžky nákladného priestoru musia byť splnené so sedadlami prvého, prípadne posledného radu vo vzpriamenej normálnej polohe, ktorá umožňuje cestujúcim sedieť.

3.8.2.3.   Špecifické podmienky merania

3.8.2.3.1.   Vymedzenie pojmov

| a) | ‚Výška otvoru na nakladanie‘ znamená vertikálnu vzdialenosť medzi dvoma horizontálnymi rovinami dotýkajúcimi sa najvyššieho bodu spodnej časti dverí resp. najnižšieho bodu vrchnej časti dverí; |
| --- | --- |

a)

‚Výška otvoru na nakladanie‘ znamená vertikálnu vzdialenosť medzi dvoma horizontálnymi rovinami dotýkajúcimi sa najvyššieho bodu spodnej časti dverí resp. najnižšieho bodu vrchnej časti dverí;

| b) | ‚plocha otvoru na nakladanie‘ znamená najväčšiu plochu otvoru na nakladanie pri maximálnom otvorení zadných dverí alebo zadných vyklápacích dverí v pravouhlom priemete na vertikálnu rovinu kolmú na os vozidla; |
| --- | --- |

b)

‚plocha otvoru na nakladanie‘ znamená najväčšiu plochu otvoru na nakladanie pri maximálnom otvorení zadných dverí alebo zadných vyklápacích dverí v pravouhlom priemete na vertikálnu rovinu kolmú na os vozidla;

| c) | ‚rázvor kolies‘ na účely uplatňovania vzorcov uvedených v bodoch 3.8.2.2 a 3.8.3.1 znamená vzdialenosť medzi:






  i) | osou prednej nápravy a osou druhej nápravy v prípade dvojnápravového vozidla alebo |
| --- | --- | --- |

c)

‚rázvor kolies‘ na účely uplatňovania vzorcov uvedených v bodoch 3.8.2.2 a 3.8.3.1 znamená vzdialenosť medzi:

i)

osou prednej nápravy a osou druhej nápravy v prípade dvojnápravového vozidla alebo

| ii) | osou prednej nápravy a osou virtuálnej nápravy v rovnakej vzdialenosti od druhej a tretej nápravy v prípade trojnápravového vozidla. |
| --- | --- |

ii)

osou prednej nápravy a osou virtuálnej nápravy v rovnakej vzdialenosti od druhej a tretej nápravy v prípade trojnápravového vozidla.

3.8.2.3.2.   Nastavenie sedadiel

| a) | sedadlá sa nastavujú do polohy úplne vzadu; |
| --- | --- |

a)

sedadlá sa nastavujú do polohy úplne vzadu;

| b) | v prípade nastaviteľného operadla sedadla sa operadlo nastavuje tak, aby bolo možné umiestniť trojrozmerný mechanizmus na určenie bodu H pri uhle trupu 25 stupňov; |
| --- | --- |

b)

v prípade nastaviteľného operadla sedadla sa operadlo nastavuje tak, aby bolo možné umiestniť trojrozmerný mechanizmus na určenie bodu H pri uhle trupu 25 stupňov;

| c) | v prípade nenastaviteľného operadla sedadla sa operadlo nachádza v polohe určenej výrobcom vozidla; |
| --- | --- |

c)

v prípade nenastaviteľného operadla sedadla sa operadlo nachádza v polohe určenej výrobcom vozidla;

| d) | v prípade výškovo nastaviteľného sedadla sa sedadlo nastavuje do najnižšej polohy. |
| --- | --- |

d)

v prípade výškovo nastaviteľného sedadla sa sedadlo nastavuje do najnižšej polohy.

3.8.2.3.3.   Stav vozidla

| a) | vozidlo sa musí nachádzať v naloženom stave zodpovedajúcom jeho maximálnej hmotnosti; |
| --- | --- |

a)

vozidlo sa musí nachádzať v naloženom stave zodpovedajúcom jeho maximálnej hmotnosti;

| b) | kolesá vozidla smerujú priamo vpred. |
| --- | --- |

b)

kolesá vozidla smerujú priamo vpred.

3.8.2.3.4.   Požiadavky bodu 3.8.2.3.2 sa neuplatňujú, ak je vozidlo vybavené stenou alebo priečkou.

3.8.2.3.5.   Meranie dĺžky nákladného priestoru

| a) | Ak vozidlo nie je vybavené priečkou alebo stenou, dĺžka sa meria od vertikálnej roviny dotýkajúcej sa najzadnejšieho bodu vrchnej časti operadla sedadla k zadnej vnútornej ploche alebo k zadným dverám alebo k zadným vyklápajúcim dverám v zatvorenej polohe. |
| --- | --- |

a)

Ak vozidlo nie je vybavené priečkou alebo stenou, dĺžka sa meria od vertikálnej roviny dotýkajúcej sa najzadnejšieho bodu vrchnej časti operadla sedadla k zadnej vnútornej ploche alebo k zadným dverám alebo k zadným vyklápajúcim dverám v zatvorenej polohe.

| b) | Ak vozidlo je vybavené priečkou alebo stenou, dĺžka sa meria od vertikálnej roviny dotýkajúcej sa najzadnejšieho bodu priečky alebo steny k zadnej vnútornej ploche alebo k zadným dverám alebo k zadným vyklápajúcim dverám v zatvorenej polohe. |
| --- | --- |

b)

Ak vozidlo je vybavené priečkou alebo stenou, dĺžka sa meria od vertikálnej roviny dotýkajúcej sa najzadnejšieho bodu priečky alebo steny k zadnej vnútornej ploche alebo k zadným dverám alebo k zadným vyklápajúcim dverám v zatvorenej polohe.

| c) | Požiadavky týkajúce sa dĺžky sa spĺňajú aspoň pozdĺž horizontálnej priamky vedenej pozdĺžnou vertikálnou rovinou prechádzajúcou stredovou osou vozidla na úrovni podlahy nákladného priestoru. |
| --- | --- |

c)

Požiadavky týkajúce sa dĺžky sa spĺňajú aspoň pozdĺž horizontálnej priamky vedenej pozdĺžnou vertikálnou rovinou prechádzajúcou stredovou osou vozidla na úrovni podlahy nákladného priestoru.

3.8.3.   Na kategorizáciu vozidiel, v ktorých sa priestor pre vodiča a priestor pre náklad nenachádzajú v jednom celku (t. j. karoséria ‚BE‘), musia byť okrem všeobecných kritérií uvedených v bodoch 3.2 až 3.6 splnené aj kritériá uvedené v bodoch 3.8.3.1 až 3.8.3.4.

3.8.3.1.   V prípade vozidla s uzatvoreným typom karosérie sa uplatňuje toto:

| a) | náklad možno nakladať zadnými dverami, zadnými vyklápacími dverami alebo vyklápacím dielom alebo inak; |
| --- | --- |

a)

náklad možno nakladať zadnými dverami, zadnými vyklápacími dverami alebo vyklápacím dielom alebo inak;

| b) | minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 800 mm a tento otvor má plochu aspoň 12 800 cm2; |
| --- | --- |

b)

minimálna výška otvoru na nakladanie je aspoň 800 mm a tento otvor má plochu aspoň 12 800 cm2;

| c) | minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 40 % rázvoru kolies. |
| --- | --- |

c)

minimálna dĺžka nákladného priestoru je aspoň 40 % rázvoru kolies.

3.8.3.2.   V prípade vozidla s otvoreným typom nákladného priestoru sa uplatňujú iba ustanovenia uvedené v bodoch 3.8.3.1 a) a c).

3.8.3.3.   Na uplatňovanie ustanovení uvedených v bode 3.8.3 platí obdobne vymedzenie pojmov uvedené v bode 3.8.2.

3.8.3.4.   Požiadavky týkajúce sa dĺžky nákladného priestoru musia však byť splnené pozdĺž horizontálnej priamky vedenej pozdĺžnou rovinou prechádzajúcou stredovou osou vozidla na úrovni podlahy nákladného priestoru.

4.   Kritériá na zaradenie vozidiel do subkategórie terénnych vozidiel

4.1.   Vozidlá M1 alebo N1 sa zaradia do subkategórie terénnych vozidiel, ak zároveň spĺňajú tieto podmienky:

| a) | najmenej jedna predná náprava a najmenej jedna zadná náprava sú konštruované tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť; |
| --- | --- |

a)

najmenej jedna predná náprava a najmenej jedna zadná náprava sú konštruované tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť;

| b) | vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s podobným účinkom; |
| --- | --- |

b)

vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s podobným účinkom;

| c) | stúpavosť samotného vozidla je najmenej 25 %; |
| --- | --- |

c)

stúpavosť samotného vozidla je najmenej 25 %;

| d) | vozidlá spĺňajú päť z týchto šiestich požiadaviek:






  i) | predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- | --- |

d)

vozidlá spĺňajú päť z týchto šiestich požiadaviek:

i)

predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov;

| ii) | zadný nájazdový uhol je najmenej 20 stupňov; |
| --- | --- |

ii)

zadný nájazdový uhol je najmenej 20 stupňov;

| iii) | prechodový uhol je najmenej 20 stupňov; |
| --- | --- |

iii)

prechodový uhol je najmenej 20 stupňov;

| iv) | svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 180 mm; |
| --- | --- |

iv)

svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 180 mm;

| v) | svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 180 mm; |
| --- | --- |

v)

svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 180 mm;

| vi) | svetlá výška medzi nápravami je najmenej 200 mm. |
| --- | --- |

vi)

svetlá výška medzi nápravami je najmenej 200 mm.

4.2.   Vozidlá M2, N2 alebo M3, ktorých maximálna hmotnosť nepresahuje 12 ton, sa zaradia do subkategórie terénnych vozidiel, ak spĺňajú podmienky uvedené v bode a) alebo obe podmienky uvedené v bodoch b) a c):

| a) | všetky nápravy sú poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej alebo viacerých náprav vypnúť; |
| --- | --- |

a)

všetky nápravy sú poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej alebo viacerých náprav vypnúť;

| b) | i) | najmenej jedna predná náprava a najmenej jedna zadná náprava sú konštruované tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

najmenej jedna predná náprava a najmenej jedna zadná náprava sú konštruované tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť;

| ii) | vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s rovnakým účinkom; |
| --- | --- |

ii)

vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s rovnakým účinkom;

| iii) | stúpavosť samotného vozidla je 25 %; |
| --- | --- |

iii)

stúpavosť samotného vozidla je 25 %;

| c) | ak ich maximálna hmotnosť nepresahuje 7,5 tony, vozidlá spĺňajú aspoň päť a ak ich maximálna hmotnosť presahuje 7,5 tony, vozidlá spĺňajú aspoň štyri z týchto šiestich požiadaviek:






  i) | predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- | --- |

c)

ak ich maximálna hmotnosť nepresahuje 7,5 tony, vozidlá spĺňajú aspoň päť a ak ich maximálna hmotnosť presahuje 7,5 tony, vozidlá spĺňajú aspoň štyri z týchto šiestich požiadaviek:

i)

predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov;

| ii) | zadný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- |

ii)

zadný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov;

| iii) | prechodový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- |

iii)

prechodový uhol je najmenej 25 stupňov;

| iv) | svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 250 mm; |
| --- | --- |

iv)

svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 250 mm;

| v) | svetlá výška medzi nápravami je najmenej 300 mm; |
| --- | --- |

v)

svetlá výška medzi nápravami je najmenej 300 mm;

| vi) | svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 250 mm. |
| --- | --- |

vi)

svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 250 mm.

4.3.   Vozidlá M3 alebo N3, ktorých maximálna hmotnosť presahuje 12 ton, sa zaradia do subkategórie terénnych vozidiel, ak spĺňajú podmienky uvedené v bode a) alebo obe podmienky uvedené v bodoch b) a c):

| a) | všetky nápravy sú poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej alebo viacerých náprav vypnúť; |
| --- | --- |

a)

všetky nápravy sú poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej alebo viacerých náprav vypnúť;

| b) | i) | najmenej polovica náprav (alebo dve nápravy z troch v prípade trojnápravového vozidla a obdobne v prípade päťnápravového vozidla) je konštruovaná tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

najmenej polovica náprav (alebo dve nápravy z troch v prípade trojnápravového vozidla a obdobne v prípade päťnápravového vozidla) je konštruovaná tak, aby boli poháňané súčasne, bez ohľadu na to, či možno pohon jednej nápravy vypnúť;

| ii) | vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s podobným účinkom; |
| --- | --- |

ii)

vozidlo má aspoň jeden uzáver diferenciálu alebo zariadenie s podobným účinkom;

| iii) | stúpavosť samotného vozidla je 25 %; |
| --- | --- |

iii)

stúpavosť samotného vozidla je 25 %;

| c) | vozidlá spĺňajú najmenej štyri z týchto šiestich požiadaviek:






  i) | predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- | --- |

c)

vozidlá spĺňajú najmenej štyri z týchto šiestich požiadaviek:

i)

predný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov;

| ii) | zadný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- |

ii)

zadný nájazdový uhol je najmenej 25 stupňov;

| iii) | prechodový uhol je najmenej 25 stupňov; |
| --- | --- |

iii)

prechodový uhol je najmenej 25 stupňov;

| iv) | svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 250 mm; |
| --- | --- |

iv)

svetlá výška pod prednou nápravou je najmenej 250 mm;

| v) | svetlá výška medzi nápravami je najmenej 300 mm; |
| --- | --- |

v)

svetlá výška medzi nápravami je najmenej 300 mm;

| vi) | svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 250 mm. |
| --- | --- |

vi)

svetlá výška pod zadnou nápravou je najmenej 250 mm.

4.4.   Postup kontroly splnenia geometrických ustanovení uvedených v tomto oddiele je stanovený v doplnku 1.

5.   Vozidlá na špeciálne účely

| | Názov | Kód | Vymedzenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1. | Obytný automobil | SA | Vozidlo kategórie M s priestorom na ubytovanie osôb, ktoré obsahuje aspoň túto výbavu:






  a) | sedadlá a stôl; |

Názov

Kód

Vymedzenie

5.1.

Obytný automobil

SA

Vozidlo kategórie M s priestorom na ubytovanie osôb, ktoré obsahuje aspoň túto výbavu:

a)

sedadlá a stôl;

| b) | zariadenie na spanie, ktoré môže byť vytvorené zo sedadiel; |
| --- | --- |

b)

zariadenie na spanie, ktoré môže byť vytvorené zo sedadiel;

| c) | zariadenia na varenie; |
| --- | --- |

c)

zariadenia na varenie;

| d) | skladovacie zariadenia. |
| --- | --- |

d)

skladovacie zariadenia.

Toto vybavenie je v obytnom priestore pevne prichytené.

Stôl však môže byť konštruovaný tak, aby sa dal ľahko odstrániť.

5.2.

Pancierové vozidlo

SB

Vozidlo s pancierom proti strelám určené na ochranu prepravovaných osôb alebo nákladu.

5.3.

Sanitné vozidlo

SC

Vozidlo kategórie M určené na prepravu chorých alebo ranených osôb, ktoré je na tento účel špeciálne vybavené.

Priestor pre pacienta musí spĺňať technické požiadavky normy EN 1789: 2007 ‚Zdravotnícke dopravné prostriedky a ich vybavenie – Cestné sanitné vozidlá‘ s výnimkou oddielu 6.5 ‚Zoznam vybavenia‘.

5.4.

Pohrebné vozidlo

SD

Vozidlo kategórie M určené na prepravu zosnulých osôb, ktoré je na tento účel špeciálne vybavené.

5.5.

Vozidlo na prepravu osôb na invalidnom vozíku

SH

Vozidlo kategórie M1 osobitne konštruované alebo upravené tak, aby zodpovedalo potrebám jednej alebo viacerých osôb sediacich počas jazdy na svojom invalidnom vozíku.

5.6.

Obytný príves

SE

Vozidlo kategórie O definované v bode 3.2.1.3 normy ISO 3833: 1977.

5.7.

Pojazdný žeriav

SF

Vozidlo kategórie N3, ktoré nie je vybavené na prepravu nákladu a je vybavené žeriavom, ktorého moment bremena sa rovná 400 kNm alebo je vyšší.

5.8.

Špeciálna skupina

SG

Vozidlo na špeciálne účely, ktoré nezodpovedá žiadnemu vymedzeniu uvedenému v tomto oddiele.

5.9.

Podvozok pod náves

SJ

Vozidlo kategórie O vybavené točnicou na podopretie návesu s cieľom zmeniť náves na príves.

5.10.

Prípojné vozidlo na prepravu nadmerného nákladu

SK

Vozidlo kategórie O4 určené na prepravu nedeliteľného nákladu, ktorý vzhľadom na svoje rozmery podlieha rýchlostným a dopravným obmedzeniam.

Toto vymedzenie sa vzťahuje aj na prípojné vozidlá s hydraulickými modulmi bez ohľadu na počet modulov.

6.   Poznámky

6.1.   Typové schválenie sa neudeľuje:

| a) | podvozku pod náves uvedenému v oddiele 5 časti A tejto prílohy; |
| --- | --- |

a)

podvozku pod náves uvedenému v oddiele 5 časti A tejto prílohy;

| b) | prípojným vozidlám s pevným ojom uvedeným v oddiele 4 časti C tejto prílohy; |
| --- | --- |

b)

prípojným vozidlám s pevným ojom uvedeným v oddiele 4 časti C tejto prílohy;

| c) | prípojným vozidlám, v ktorých možno pri jazde po vozovke prevážať osoby. |
| --- | --- |

c)

prípojným vozidlám, v ktorých možno pri jazde po vozovke prevážať osoby.

6.2.   Bodom 6.1 nie sú dotknuté ustanovenia článku 23 o vnútroštátnom typovom schválení malých sérií.

ČASŤ B

Kritériá pre typy, varianty a verzie vozidla

1.   Kategória M1

1.1.   Typ vozidla

1.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | konštrukcia a montáž hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie.
  Uvedené sa uplatňuje obdobne na vozidlá, ktorých karoséria je priskrutkovaná alebo privarená k samostatnému rámu; |
| --- | --- |

b)

konštrukcia a montáž hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie.

Uvedené sa uplatňuje obdobne na vozidlá, ktorých karoséria je priskrutkovaná alebo privarená k samostatnému rámu;

| c) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

c)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

1.1.2.   Odchylne od požiadaviek bodu 1.1.1 písm. b), ak výrobca používa podlahovú časť karosérie a hlavné stavebné časti tvoriace prednú časť karosérie priamo pred čelným sklom na konštrukciu rôznych typov karosérie (napríklad sedan a kupé), tieto vozidlá sa môžu považovať za vozidlá rovnakého typu. Túto skutočnosť preukazuje výrobca.

1.1.3.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

1.2.   Variant

1.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné znaky:

| a) | počet bočných dverí alebo typ karosérie podľa oddielu 1 časti C, ak výrobca uplatňuje kritérium bodu 1.1.2; |
| --- | --- |

a)

počet bočných dverí alebo typ karosérie podľa oddielu 1 časti C, ak výrobca uplatňuje kritérium bodu 1.1.2;

| b) | hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:






  i) | typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné); |
| --- | --- | --- |

b)

hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:

i)

typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné);

| ii) | pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné); |
| --- | --- |

ii)

pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné);

| iii) | počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L4, V6 alebo iné); |
| --- | --- |

iii)

počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L4, V6 alebo iné);

| c) | počet náprav; |
| --- | --- |

c)

počet náprav;

| d) | počet a prepojenie poháňaných náprav; |
| --- | --- |

d)

počet a prepojenie poháňaných náprav;

| e) | počet riadených náprav; |
| --- | --- |

e)

počet riadených náprav;

| f) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené). |
| --- | --- |

f)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené).

1.3.   Verzia

1.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora; |
| --- | --- |

b)

zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora;

| c) | maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor); |
| --- | --- |

c)

maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor);

| d) | druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné); |
| --- | --- |

d)

druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné);

| e) | maximálny počet miest na sedenie; |
| --- | --- |

e)

maximálny počet miest na sedenie;

| f) | hlučnosť pri jazde; |
| --- | --- |

f)

hlučnosť pri jazde;

| g) | úroveň výfukových emisií (napríklad Euro 5, Euro 6 alebo iné); |
| --- | --- |

g)

úroveň výfukových emisií (napríklad Euro 5, Euro 6 alebo iné);

| h) | kombinované alebo vážené, kombinované emisie CO2; |
| --- | --- |

h)

kombinované alebo vážené, kombinované emisie CO2;

| i) | spotreba elektrickej energie (vážená, kombinovaná); |
| --- | --- |

i)

spotreba elektrickej energie (vážená, kombinovaná);

| j) | kombinovaná alebo vážená, kombinovaná spotreba paliva; |
| --- | --- |

j)

kombinovaná alebo vážená, kombinovaná spotreba paliva;

| k) | existencia jedinečného súboru inovačných technológií, ako je uvedené v článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (3). |
| --- | --- |

k)

existencia jedinečného súboru inovačných technológií, ako je uvedené v článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (3).

2.   Kategórie M2 a M3

2.1.   Typ vozidla

2.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | kategória; |
| --- | --- |

b)

kategória;

| c) | tieto výrobné a konštrukčné znaky:






  i) | konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku; |
| --- | --- | --- |

c)

tieto výrobné a konštrukčné znaky:

i)

konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku;

| ii) | konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie; |
| --- | --- |

ii)

konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie;

| d) | počet podlaží (jedno alebo dve); |
| --- | --- |

d)

počet podlaží (jedno alebo dve);

| e) | počet častí (pevných, kĺbových); |
| --- | --- |

e)

počet častí (pevných, kĺbových);

| f) | počet náprav; |
| --- | --- |

f)

počet náprav;

| g) | režim dodávky energie (interný alebo externý); |
| --- | --- |

g)

režim dodávky energie (interný alebo externý);

| h) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

h)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

2.1.2.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

2.2.   Variant

2.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné znaky:

| a) | typ karosérie podľa oddielu 2 časti C; |
| --- | --- |

a)

typ karosérie podľa oddielu 2 časti C;

| b) | trieda alebo kombinácia tried vozidiel podľa bodu 2.1.1 prílohy I k smernici 2001/85/ES (iba v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel); |
| --- | --- |

b)

trieda alebo kombinácia tried vozidiel podľa bodu 2.1.1 prílohy I k smernici 2001/85/ES (iba v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel);

| c) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované); |
| --- | --- |

c)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované);

| d) | hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:






  i) | typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné); |
| --- | --- | --- |

d)

hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:

i)

typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné);

| ii) | pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné); |
| --- | --- |

ii)

pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné);

| iii) | počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné). |
| --- | --- |

iii)

počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné).

2.3.   Verzia

2.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | schopnosť vozidla ťahať prípojné vozidlo; |
| --- | --- |

b)

schopnosť vozidla ťahať prípojné vozidlo;

| c) | zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora; |
| --- | --- |

c)

zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora;

| d) | maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor); |
| --- | --- |

d)

maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor);

| e) | druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné); |
| --- | --- |

e)

druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné);

| f) | hlučnosť pri jazde; |
| --- | --- |

f)

hlučnosť pri jazde;

| g) | úroveň výfukových emisií (napríklad Euro IV, Euro V alebo iné). |
| --- | --- |

g)

úroveň výfukových emisií (napríklad Euro IV, Euro V alebo iné).

3.   Kategória N1

3.1.   Typ vozidla

3.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie; |
| --- | --- |

b)

konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie;

| c) | konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku v prípade nesamonosnej konštrukcie; |
| --- | --- |

c)

konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku v prípade nesamonosnej konštrukcie;

| d) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

d)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

3.1.2.   Odchylne od požiadaviek bodu 3.1.1 písm. b), ak výrobca používa podlahovú časť karosérie a hlavné stavebné časti tvoriace prednú časť karosérie priamo pred čelným sklom na konštrukciu rôznych typov karosérie (napríklad dodávkové vozidlo a podvozok s kabínou vodiča), tieto vozidlá sa môžu považovať za vozidlá rovnakého typu. Túto skutočnosť preukazuje výrobca.

3.1.3.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

3.2.   Variant

3.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné znaky:

| a) | počet bočných dverí alebo typ karosérie podľa oddielu 3 časti C (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel), ak výrobca uplatňuje kritérium bodu 3.1.2; |
| --- | --- |

a)

počet bočných dverí alebo typ karosérie podľa oddielu 3 časti C (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel), ak výrobca uplatňuje kritérium bodu 3.1.2;

| b) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované); |
| --- | --- |

b)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované);

| c) | hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:






  i) | typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné); |
| --- | --- | --- |

c)

hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:

i)

typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné);

| ii) | pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné); |
| --- | --- |

ii)

pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné);

| iii) | počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné); |
| --- | --- |

iii)

počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné);

| d) | počet náprav; |
| --- | --- |

d)

počet náprav;

| e) | počet a prepojenie poháňaných náprav; |
| --- | --- |

e)

počet a prepojenie poháňaných náprav;

| f) | počet riadených náprav. |
| --- | --- |

f)

počet riadených náprav.

3.3.   Verzia

3.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora; |
| --- | --- |

b)

zdvihový objem v prípade spaľovacieho motora;

| c) | maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor); |
| --- | --- |

c)

maximálny výkon motora alebo maximálny trvalý menovitý výkon (elektrický motor);

| d) | druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné); |
| --- | --- |

d)

druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné);

| e) | maximálny počet miest na sedenie; |
| --- | --- |

e)

maximálny počet miest na sedenie;

| f) | hlučnosť pri jazde; |
| --- | --- |

f)

hlučnosť pri jazde;

| g) | úroveň výfukových emisií (napríklad Euro 5, Euro 6 alebo iné); |
| --- | --- |

g)

úroveň výfukových emisií (napríklad Euro 5, Euro 6 alebo iné);

| h) | kombinované alebo vážené, kombinované emisie CO2; |
| --- | --- |

h)

kombinované alebo vážené, kombinované emisie CO2;

| i) | spotreba elektrickej energie (vážená, kombinovaná); |
| --- | --- |

i)

spotreba elektrickej energie (vážená, kombinovaná);

| j) | kombinovaná alebo vážená, kombinovaná spotreba paliva. |
| --- | --- |

j)

kombinovaná alebo vážená, kombinovaná spotreba paliva.

4.   Kategórie N2 a N3

4.1.   Typ vozidla

4.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto hlavné znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | kategória; |
| --- | --- |

b)

kategória;

| c) | konštrukcia a montáž podvozku je spoločná v prípade jedného radu výrobku; |
| --- | --- |

c)

konštrukcia a montáž podvozku je spoločná v prípade jedného radu výrobku;

| d) | počet náprav; |
| --- | --- |

d)

počet náprav;

| e) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

e)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

4.1.2.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

4.2.   Variant

4.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné znaky:

| a) | konštrukcia alebo typ podvozku podľa oddielu 3 časti C a doplnku 2 (iba v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel); |
| --- | --- |

a)

konštrukcia alebo typ podvozku podľa oddielu 3 časti C a doplnku 2 (iba v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel);

| b) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované); |
| --- | --- |

b)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované);

| c) | hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:






  i) | typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné); |
| --- | --- | --- |

c)

hnacia jednotka vzhľadom na tieto konštrukčné znaky:

i)

typ dodávky energie (spaľovací motor, elektromotor alebo iné);

| ii) | pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné); |
| --- | --- |

ii)

pracovný princíp (zážihový, vznetový alebo iné);

| iii) | počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné); |
| --- | --- |

iii)

počet a usporiadanie valcov v prípade spaľovacieho motora (L6, V8 alebo iné);

| d) | počet a prepojenie poháňaných náprav; |
| --- | --- |

d)

počet a prepojenie poháňaných náprav;

| e) | počet riadených náprav. |
| --- | --- |

e)

počet riadených náprav.

4.3.   Verzia

4.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | schopnosť ťahať prípojné vozidlo:






  i) | nebrzdený prípojné vozidlo; |
| --- | --- | --- |

b)

schopnosť ťahať prípojné vozidlo:

i)

nebrzdený prípojné vozidlo;

| ii) | prípojné vozidlo s nájazdovým brzdovým systémom vymedzeným v bode 2.12 predpisu EHK OSN č. 13; |
| --- | --- |

ii)

prípojné vozidlo s nájazdovým brzdovým systémom vymedzeným v bode 2.12 predpisu EHK OSN č. 13;

| iii) | prípojné vozidlo s priebežným a polopriebežným brzdovým systémom vymedzeným v bodoch 2.9 a 2.10 predpisu EHK OSN č. 13; |
| --- | --- |

iii)

prípojné vozidlo s priebežným a polopriebežným brzdovým systémom vymedzeným v bodoch 2.9 a 2.10 predpisu EHK OSN č. 13;

| iv) | prípojné vozidlo kategórie O4, pričom maximálna hmotnosť jazdnej súpravy nepresahuje 44 ton; |
| --- | --- |

iv)

prípojné vozidlo kategórie O4, pričom maximálna hmotnosť jazdnej súpravy nepresahuje 44 ton;

| v) | prípojné vozidlo kategórie O4, pričom maximálna hmotnosť jazdnej súpravy presahuje 44 ton; |
| --- | --- |

v)

prípojné vozidlo kategórie O4, pričom maximálna hmotnosť jazdnej súpravy presahuje 44 ton;

| c) | zdvihový objem motora; |
| --- | --- |

c)

zdvihový objem motora;

| d) | maximálny výkon motora; |
| --- | --- |

d)

maximálny výkon motora;

| e) | druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné); |
| --- | --- |

e)

druh paliva (benzín, nafta, LPG, dvojpalivová prevádzka alebo iné);

| f) | hlučnosť pri jazde; |
| --- | --- |

f)

hlučnosť pri jazde;

| g) | úroveň výfukových emisií (napríklad Euro IV, Euro V alebo iné). |
| --- | --- |

g)

úroveň výfukových emisií (napríklad Euro IV, Euro V alebo iné).

5.   Kategórie O1 a O2

5.1.   Typ vozidla

5.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | kategória; |
| --- | --- |

b)

kategória;

| c) | konštrukcia podľa vymedzenia v oddiele 4 časti C; |
| --- | --- |

c)

konštrukcia podľa vymedzenia v oddiele 4 časti C;

| d) | tieto výrobné a konštrukčné znaky:






  i) | konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku; |
| --- | --- | --- |

d)

tieto výrobné a konštrukčné znaky:

i)

konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku;

| ii) | konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie; |
| --- | --- |

ii)

konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade samonosnej konštrukcie;

| e) | počet náprav; |
| --- | --- |

e)

počet náprav;

| f) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

f)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

5.1.2.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

5.2.   Variant

5.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné znaky:

| a) | typ karosérie uvedený v doplnku 2 (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel); |
| --- | --- |

a)

typ karosérie uvedený v doplnku 2 (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel);

| b) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované); |
| --- | --- |

b)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované);

| c) | typ brzdového systému (napr. nebrzdený/nájazdový/s posilnením). |
| --- | --- |

c)

typ brzdového systému (napr. nebrzdený/nájazdový/s posilnením).

5.3.   Verzia

5.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | princíp zavesenia (vzduchové, oceľové alebo gumové odpruženie, torzná tyč alebo iné); |
| --- | --- |

b)

princíp zavesenia (vzduchové, oceľové alebo gumové odpruženie, torzná tyč alebo iné);

| c) | konštrukcia oja (trojuholníková, rúrová alebo iné). |
| --- | --- |

c)

konštrukcia oja (trojuholníková, rúrová alebo iné).

6.   Kategórie O3 a O4

6.1.   Typ vozidla

6.1.1.   ‚Typ vozidla‘ tvoria vozidlá, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | názov spoločnosti výrobcu.
  Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia; |
| --- | --- |

a)

názov spoločnosti výrobcu.

Zmena právnej formy vlastníctva spoločnosti si nevyžaduje udelenie nového typového schválenia;

| b) | kategória; |
| --- | --- |

b)

kategória;

| c) | koncepcia prípojného vozidla z hľadiska vymedzení v oddiele 4 časti C; |
| --- | --- |

c)

koncepcia prípojného vozidla z hľadiska vymedzení v oddiele 4 časti C;

| d) | tieto výrobné a konštrukčné znaky:






  i) | konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku; |
| --- | --- | --- |

d)

tieto výrobné a konštrukčné znaky:

i)

konštrukcia a výroba hlavných častí podvozku;

| ii) | konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade prípojných vozidiel so samonosnou konštrukciou; |
| --- | --- |

ii)

konštrukcia a výroba hlavných častí karosérie v prípade prípojných vozidiel so samonosnou konštrukciou;

| e) | počet náprav; |
| --- | --- |

e)

počet náprav;

| f) | výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch. |
| --- | --- |

f)

výrobca a typ vozidla predchádzajúceho stupňa v prípade vozidiel vyrábaných vo viacerých stupňoch.

6.1.2.   Typ tvorí aspoň jeden variant a jedna verzia.

6.2.   Varianty

6.2.1.   ‚Variant‘ v rámci typu vozidla tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto konštrukčné a koncepčné znaky:

| a) | typ karosérie uvedený v doplnku 2 (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel); |
| --- | --- |

a)

typ karosérie uvedený v doplnku 2 (v prípade dokončených a dokončovaných vozidiel);

| b) | stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované); |
| --- | --- |

b)

stupeň dokončenia (napr. dokončené/nedokončené/dokončované);

| c) | konštrukcia zavesenia (oceľové, vzduchové alebo hydraulické odpruženie); |
| --- | --- |

c)

konštrukcia zavesenia (oceľové, vzduchové alebo hydraulické odpruženie);

| d) | tieto technické vlastnosti:






  i) | možnosť rozšírenia podvozku; |
| --- | --- | --- |

d)

tieto technické vlastnosti:

i)

možnosť rozšírenia podvozku;

| ii) | výška podlažia (normálna, nízka, stredne nízka, atď.). |
| --- | --- |

ii)

výška podlažia (normálna, nízka, stredne nízka, atď.).

6.3.   Verzie

6.3.1.   ‚Verziu‘ v rámci variantu tvorí skupina vozidiel, ktoré majú spoločné všetky tieto znaky:

| a) | maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla; |
| --- | --- |

a)

maximálna technicky prípustná celková hmotnosť vozidla;

| b) | ďalšie rozdelenie alebo kombinácia ďalších rozdelení uvedených v bodoch 3.2 a 3.3 prílohy I k smernici 96/53/ES, do ktorých patrí vzdialenosť medzi dvoma susednými nápravami tvoriacimi skupinu; |
| --- | --- |

b)

ďalšie rozdelenie alebo kombinácia ďalších rozdelení uvedených v bodoch 3.2 a 3.3 prílohy I k smernici 96/53/ES, do ktorých patrí vzdialenosť medzi dvoma susednými nápravami tvoriacimi skupinu;

| c) | vymedzenie náprav vzhľadom na:






  i) | zdvíhateľné nápravy (počet a umiestnenie); |
| --- | --- | --- |

c)

vymedzenie náprav vzhľadom na:

i)

zdvíhateľné nápravy (počet a umiestnenie);

| ii) | zaťažiteľné nápravy (počet a umiestnenie); |
| --- | --- |

ii)

zaťažiteľné nápravy (počet a umiestnenie);

| iii) | riadené nápravy (počet a umiestnenie). |
| --- | --- |

iii)

riadené nápravy (počet a umiestnenie).

7.   Všeobecné požiadavky na všetky kategórie vozidiel

7.1.   Ak vozidlo patrí do niekoľkých kategórií vzhľadom na maximálnu hmotnosť a/alebo počet miest na sedenie, na vymedzenie variantov a verzií sa výrobca môže rozhodnúť uplatniť kritériá jednej alebo druhej kategórie vozidiel.

7.1.1.   Príklady:

| a) | vozidlo ‚A‘ môže byť vzhľadom na svoju maximálnu hmotnosť typovo schválené ako N1 (3,5 tony) a N2 (4,2 tony). V takomto prípade sa parametre uvedené v kategórii N1 môžu použiť aj na vozidlo, ktoré patrí do kategórie N2 (alebo naopak); |
| --- | --- |

a)

vozidlo ‚A‘ môže byť vzhľadom na svoju maximálnu hmotnosť typovo schválené ako N1 (3,5 tony) a N2 (4,2 tony). V takomto prípade sa parametre uvedené v kategórii N1 môžu použiť aj na vozidlo, ktoré patrí do kategórie N2 (alebo naopak);

| b) | vozidlo ‚B‘ môže byť vzhľadom na počet miest na sedenie typovo schválené ako M1 a M2 (7 + 1 alebo 10 + 1), parametre uvedené v kategórii M1 sa môžu použiť aj na vozidlo, ktoré patrí do kategórie M2 (alebo naopak). |
| --- | --- |

b)

vozidlo ‚B‘ môže byť vzhľadom na počet miest na sedenie typovo schválené ako M1 a M2 (7 + 1 alebo 10 + 1), parametre uvedené v kategórii M1 sa môžu použiť aj na vozidlo, ktoré patrí do kategórie M2 (alebo naopak).

7.2.   Vozidlo kategórie N môže byť typovo schválené na základe požiadaviek kategórie M1, prípadne M2, ak sa má prestavať na vozidlo tejto kategórie v rámci ďalšieho stupňa viacstupňového postupu typového schvaľovania.

7.2.1.   Táto možnosť sa týka iba nedokončených vozidiel.

Tieto vozidlá sa identifikujú špecifickým kódom variantu určeným výrobcom základného vozidla.

7.3.   Označenia typu, variantu a verzie

7.3.1.   Výrobca prideľuje každému typu, variantu a verzii vozidla alfanumerický kód, ktorý pozostáva z latinských písmen a/alebo arabských číslic.

Používanie zátvoriek a spojovníkov sa povoľuje za predpokladu, že nenahrádzajú písmeno alebo číslicu.

7.3.2.   Predpísaná štruktúra kódu: typ-variant-verzia alebo ‚TVV‘.

7.3.3.   Kódom TVV sa jasne a nezameniteľne označuje jedinečná kombinácia technických vlastností vo vzťahu ku kritériám uvedeným v časti B tejto prílohy.

7.3.4.   Rovnaký výrobca môže na označenie typu vozidla použiť rovnaký kód, ak vozidlo patrí do dvoch alebo viacerých kategórií.

7.3.5.   Rovnaký výrobca nesmie na označenie typu vozidla použiť rovnaký kód pre viac ako jedno typové schválenie v rámci rovnakej kategórie vozidla.

7.4.   Počet znakov kódu TVV.

7.4.1.   Počet znakov nesmie presiahnuť:

| a) | 15 v prípade kódu typu vozidla; |
| --- | --- |

a)

15 v prípade kódu typu vozidla;

| b) | 25 v prípade kódu jedného variantu; |
| --- | --- |

b)

25 v prípade kódu jedného variantu;

| c) | 35 v prípade kódu jednej verzie. |
| --- | --- |

c)

35 v prípade kódu jednej verzie.

7.4.2.   Celý alfanumerický kód TVV nesmie obsahovať viac ako 75 znakov.

7.4.3.   Pri použití celého kódu sa medzi typ, variant a verziu vkladá medzera.

Príklad kódu TVV: 159AF[...medzera]0054[...medzera]977K(BE).

ČASŤ C

Vymedzenia typov karosérie

0.   Všeobecne

0.1.   Typ karosérie uvedený v oddiele 9 prílohy I a v časti 1 prílohy III a kód karosérie uvedený v bode 38 prílohy IX sa označujú kódom.

Zoznam kódov platí najmä pre dokončené a dokončované vozidlá.

0.2.   Pokiaľ ide o vozidlá kategórie M, kód typu karosérie pozostáva z dvoch písmen uvedených v oddieloch 1 a 2.

0.3.   Pokiaľ ide o vozidlá kategórií N a O, kód typu karosérie pozostáva z dvoch písmen uvedených v oddieloch 3 a 4.

0.4.   V prípade potreby (najmä v prípade typov karosérií uvedených v bodoch 3.1 a 3.6 resp. v bodoch 4.1 až 4.4) sa môžu doplniť dvoma číslicami.

0.4.1.   Zoznam číslic je stanovený v doplnku 2 k tejto prílohe.

0.5.   V prípade vozidiel na špeciálne účely označenie typu karosérie závisí od kategórie vozidla.

1.   Vozidlá patriace do kategórie M1

| Ref. | Kód | Názov | Vymedzenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1. | AA | Sedan | Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.1 normy ISO č. 3833-1977 najmenej so štyrmi bočnými oknami. |
| 1.2. | AB | Hatchback | Sedan vymedzený v bode 1.1 so skosenou zadnou časťou. |
| 1.3. | AC | Kombi | Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.4 normy ISO č. 3833-1977. |
| 1.4. | AD | Kupé | Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.5 normy ISO č. 3833-1977. |
| 1.5. | AE | Kabriolet | Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.6 normy ISO č. 3833-1977.
  Kabriolet však nemusí mať žiadne dvere. |
| 1.6. | AF | Viacúčelové vozidlo | Vozidlo iné ako vozidlo AG a vozidlá uvedené v AA až AE, určené na prepravu osôb a ich batožiny alebo príležitostného nákladu v jedinom priestore. |
| 1.7. | AG | Úžitkové kombi | Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.4.1 normy ISO č. 3833-1977.
  Priestor na batožinu však musí byť úplne oddelený od priestoru pre cestujúcich.
  Referenčný bod miesta na sedenie pre vodiča sa musí okrem toho nachádzať aspoň 750 mm nad nosným povrchom vozidla. |

Ref.

Kód

Názov

Vymedzenie

1.1.

AA

Sedan

Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.1 normy ISO č. 3833-1977 najmenej so štyrmi bočnými oknami.

1.2.

AB

Hatchback

Sedan vymedzený v bode 1.1 so skosenou zadnou časťou.

1.3.

AC

Kombi

Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.4 normy ISO č. 3833-1977.

1.4.

AD

Kupé

Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.5 normy ISO č. 3833-1977.

1.5.

AE

Kabriolet

Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.6 normy ISO č. 3833-1977.

Kabriolet však nemusí mať žiadne dvere.

1.6.

AF

Viacúčelové vozidlo

Vozidlo iné ako vozidlo AG a vozidlá uvedené v AA až AE, určené na prepravu osôb a ich batožiny alebo príležitostného nákladu v jedinom priestore.

1.7.

AG

Úžitkové kombi

Vozidlo vymedzené v bode 3.1.1.4.1 normy ISO č. 3833-1977.

Priestor na batožinu však musí byť úplne oddelený od priestoru pre cestujúcich.

Referenčný bod miesta na sedenie pre vodiča sa musí okrem toho nachádzať aspoň 750 mm nad nosným povrchom vozidla.

2.   Vozidlá patriace do kategórie M2 alebo M3

| Ref. | Kód | Názov | Vymedzenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1. | CA | Jednopodlažné vozidlo | Vozidlo s priestorom pre osoby usporiadaným v jednej úrovni alebo tak, že nevznikajú dve úrovne nad sebou. |
| 2.2. | CB | Dvojpodlažné vozidlo | Vozidlo vymedzené v bode 2.1.6 prílohy I k smernici 2001/85/ES. |
| 2.3. | CC | Jednopodlažné kĺbové vozidlo | Vozidlo vymedzené v bode 2.1.3 prílohy I k smernici 2001/85/ES. |
| 2.4. | CD | Dvojpodlažné kĺbové vozidlo | Vozidlo vymedzené v bode 2.1.3.1 prílohy I k smernici 2001/85/ES. |
| 2.5. | CE | Jednopodlažné vozidlo so zníženou podlahou | Vozidlo vymedzené v bode 2.1.4 prílohy I k smernici 2001/85/ES. |
| 2.6. | CF | Dvojpodlažné vozidlo so zníženou podlahou | Vozidlo vymedzené v bode 2.1.4 prílohy I k smernici 2001/85/ES. |
| 2.7. | CG | Kĺbové jednopodlažné vozidlo so zníženou podlahou | Vozidlo, ktoré je kombináciou technických vlastností vozidiel uvedených v bode 2.3 a 2.5. |
| 2.8. | CH | Kĺbové dvojpodlažné vozidlo so zníženou podlahou | Vozidlo, ktoré je kombináciou technických vlastností vozidiel uvedených v bode 2.4 a 2.6. |
| 2.9. | CI | Jednopodlažné vozidlo s otvorenou strechou | Vozidlo čiastočne alebo úplne bez strechy. |
| 2.10. | CJ | Dvojpodlažné vozidlo s otvorenou strechou | Vozidlo čiastočne alebo úplne bez strechy nad vrchným podlažím. |
| 2.11. | CX | Podvozok autobusu | Nedokončené vozidlo iba s podvozkovým rámom alebo montážnym celkom, hnacou jednotkou a nápravami, ktoré je určené na dokončenie s karosériou podľa potrieb dopravcu. |

Ref.

Kód

Názov

Vymedzenie

2.1.

CA

Jednopodlažné vozidlo

Vozidlo s priestorom pre osoby usporiadaným v jednej úrovni alebo tak, že nevznikajú dve úrovne nad sebou.

2.2.

CB

Dvojpodlažné vozidlo

Vozidlo vymedzené v bode 2.1.6 prílohy I k smernici 2001/85/ES.

2.3.

CC

Jednopodlažné kĺbové vozidlo

Vozidlo vymedzené v bode 2.1.3 prílohy I k smernici 2001/85/ES.

2.4.

CD

Dvojpodlažné kĺbové vozidlo

Vozidlo vymedzené v bode 2.1.3.1 prílohy I k smernici 2001/85/ES.

2.5.

CE

Jednopodlažné vozidlo so zníženou podlahou

Vozidlo vymedzené v bode 2.1.4 prílohy I k smernici 2001/85/ES.

2.6.

CF

Dvojpodlažné vozidlo so zníženou podlahou

Vozidlo vymedzené v bode 2.1.4 prílohy I k smernici 2001/85/ES.

2.7.

CG

Kĺbové jednopodlažné vozidlo so zníženou podlahou

Vozidlo, ktoré je kombináciou technických vlastností vozidiel uvedených v bode 2.3 a 2.5.

2.8.

CH

Kĺbové dvojpodlažné vozidlo so zníženou podlahou

Vozidlo, ktoré je kombináciou technických vlastností vozidiel uvedených v bode 2.4 a 2.6.

2.9.

CI

Jednopodlažné vozidlo s otvorenou strechou

Vozidlo čiastočne alebo úplne bez strechy.

2.10.

CJ

Dvojpodlažné vozidlo s otvorenou strechou

Vozidlo čiastočne alebo úplne bez strechy nad vrchným podlažím.

2.11.

CX

Podvozok autobusu

Nedokončené vozidlo iba s podvozkovým rámom alebo montážnym celkom, hnacou jednotkou a nápravami, ktoré je určené na dokončenie s karosériou podľa potrieb dopravcu.

3.   Motorové vozidlá kategórie N1, N2 alebo N3

| Ref. | Kód | Názov | Vymedzenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1. | BA | Nákladný automobil | Vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na prepravu nákladu.
  Takisto môže ťahať prípojné vozidlo. |
| 3.2. | BB | Dodávkové vozidlo | Nákladný automobil s priestorom pre vodiča a nákladným priestorom v jednom celku. |
| 3.3. | BC | Ťahač návesu | Ťažné vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na ťahanie návesov. |
| 3.4. | BD | Ťahač prívesu | Ťažné vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na ťahanie prípojných vozidiel iných ako návesy. |
| 3.5. | BE | Ľahký nákladný automobil | Vozidlo s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony, pričom miesta na sedenie a nákladný priestor sa nenachádzajú v jednom celku. |
| 3.6. | BX | Podvozok s kabínou alebo krytom | Nedokončené vozidlo iba s kabínou (úplnou alebo čiastočnou) podvozkovým rámom, hnacou jednotkou a nápravami, ktoré je určené na dokončenie s karosériou podľa potrieb dopravcu. |

Ref.

Kód

Názov

Vymedzenie

3.1.

BA

Nákladný automobil

Vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na prepravu nákladu.

Takisto môže ťahať prípojné vozidlo.

3.2.

BB

Dodávkové vozidlo

Nákladný automobil s priestorom pre vodiča a nákladným priestorom v jednom celku.

3.3.

BC

Ťahač návesu

Ťažné vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na ťahanie návesov.

3.4.

BD

Ťahač prívesu

Ťažné vozidlo projektované a konštruované výlučne alebo najmä na ťahanie prípojných vozidiel iných ako návesy.

3.5.

BE

Ľahký nákladný automobil

Vozidlo s maximálnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony, pričom miesta na sedenie a nákladný priestor sa nenachádzajú v jednom celku.

3.6.

BX

Podvozok s kabínou alebo krytom

Nedokončené vozidlo iba s kabínou (úplnou alebo čiastočnou) podvozkovým rámom, hnacou jednotkou a nápravami, ktoré je určené na dokončenie s karosériou podľa potrieb dopravcu.

4.   Vozidlá kategórie O

| Ref. | Kód | Názov | Vymedzenie |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | DA | Náves | Prípojné vozidlo projektované a konštruované na spojenie s ťažnou jednotkou alebo s podvozkom pod náves a na prenášanie značného vertikálneho zaťaženia na ťažné vozidlo alebo na podvozok pod náves.
  Zariadenie na spojenie jazdnej súpravy pozostáva z návesového čapu a točnice. |
| 4.2. | DB | Ojové prípojné vozidlo | Prípojné vozidlo s najmenej dvoma nápravami, z ktorých je jedna riadená náprava:






  a) | vybavená vlečným zariadením, ktoré sa môže pohybovať vertikálne (voči prípojnému vozidlu) a |

Ref.

Kód

Názov

Vymedzenie

4.1.

DA

Náves

Prípojné vozidlo projektované a konštruované na spojenie s ťažnou jednotkou alebo s podvozkom pod náves a na prenášanie značného vertikálneho zaťaženia na ťažné vozidlo alebo na podvozok pod náves.

Zariadenie na spojenie jazdnej súpravy pozostáva z návesového čapu a točnice.

4.2.

DB

Ojové prípojné vozidlo

Prípojné vozidlo s najmenej dvoma nápravami, z ktorých je jedna riadená náprava:

a)

vybavená vlečným zariadením, ktoré sa môže pohybovať vertikálne (voči prípojnému vozidlu) a

| b) | prenášajúca na ťažné vozidlo statické vertikálne zaťaženie menšie ako 100 daN. |
| --- | --- |

b)

prenášajúca na ťažné vozidlo statické vertikálne zaťaženie menšie ako 100 daN.

4.3.

DC

Prípojné vozidlo so stredovou nápravou

Prípojné vozidlo, ktorého náprava(-y) je (sú) umiestnené blízko ťažiska vozidla (keď je rovnomerne zaťažené) tak, že na ťažné vozidlo sa prenáša iba malé statické vertikálne zaťaženie nepresahujúce 10 % zaťaženia zodpovedajúceho maximálnej hmotnosti prípojného vozidla alebo zaťaženie 1 000 daN (podľa toho, ktoré je menšie).

4.4.

DE

Prípojné vozidlo s pevným ojom

Prípojné vozidlo s jednou nápravou alebo skupinou náprav s ojami, ktorý vzhľadom na svoju konštrukciu prenáša na ťažné vozidlo statické zaťaženie nepresahujúce 4 000 daN, a ktorý nespĺňa vymedzenie prípojného vozidla so stredovou nápravou.

Zariadenie na spojenie jazdnej súpravy nesmie pozostávať z návesového čapu a točnice.

Doplnok 1

Postup kontroly vozidla na zaradenie do kategórie terénnych vozidiel

0.   Všeobecne

0.1.   Na účely zaradenia vozidla do kategórie terénnych vozidiel sa uplatňuje postup uvedený v tomto doplnku.

1.   Podmienky skúšky pre geometrické merania

1.1.   Vozidlá patriace do kategórie M1 alebo N1 musia byť v nenaloženom stave, s figurínou s hmotnosťou 50. percentilu mužskej populácie na sedadle vodiča a musia byť vybavené chladiacou kvapalinou, mazivami, palivom, náradím a náhradným kolesom (ak je súčasťou povinnej výbavy).

Uvedená figurína sa môže nahradiť podobným zariadením s rovnakou hmotnosťou.

1.2.   Vozidlá iné ako vozidlá uvedené v bode 1.1 musia byť naložené na svoju maximálnu technicky prípustnú celkovú hmotnosť vozidla.

Rozloženie hmotnosti na nápravy musí zodpovedať najnepriaznivejšiemu prípadu, pokiaľ ide o splnenie príslušných kritérií.

1.3.   Reprezentatívny typ vozidla sa technickej službe odovzdá v stave uvedenom v bode 1.1 alebo 1.2. Vozidlo stojí a kolesá smerujú priamo vpred.

Plocha, na ktorej sa uskutočňujú merania, je pokiaľ možno plochá a vodorovná (maximálny spád 0,5 %).

2.   Meranie predného nájazdového, zadného nájazdového a prechodového uhla

2.1.   Predný nájazdový uhol sa meria v súlade s bodom 6.10 normy ISO 612 : 1978.

2.2.   Zadný nájazdový uhol sa meria v súlade s bodom 6.11 normy ISO 612 : 1978.

2.3.   Prechodový uhol sa meria v súlade s bodom 6.9 normy ISO 612 : 1978.

2.4.   Pri meraní zadného nájazdového uhla sa môžu výškovo nastaviteľné zariadenia zadnej ochrany proti podbehnutiu nastaviť do hornej polohy.

2.5.   Predpis uvedený v bode 2.4 nepredstavuje povinnosť v prípade základného vozidla, na ktoré sa má namontovať zadná ochrana proti podbehnutiu ako súčasť pôvodného vybavenia. Výrobca základného vozidla však informuje výrobcu ďalšieho stupňa, že vozidlo vybavené zadnou ochranou proti podbehnutiu musí spĺňať požiadavky týkajúce sa zadného nájazdového uhla.

3.   Meranie svetlej výšky

3.1.   Svetlá výška medzi nápravami.

| 3.1.1. | ‚Svetlá výška medzi nápravami‘ je najkratšia vzdialenosť medzi rovinou vozovky a najnižším pevným bodom vozidla.
  Na účely uplatňovania tohto vymedzenia sa posudzuje vzdialenosť medzi poslednou nápravou prednej skupiny náprav a prvou nápravou zadnej skupiny náprav. |
| --- | --- |

3.1.1.

‚Svetlá výška medzi nápravami‘ je najkratšia vzdialenosť medzi rovinou vozovky a najnižším pevným bodom vozidla.

Na účely uplatňovania tohto vymedzenia sa posudzuje vzdialenosť medzi poslednou nápravou prednej skupiny náprav a prvou nápravou zadnej skupiny náprav.

Image

| 3.1.2. | Žiadna pevná časť vozidla nesmie zasahovať do šrafovanej plochy na obrázku. |
| --- | --- |

3.1.2.

Žiadna pevná časť vozidla nesmie zasahovať do šrafovanej plochy na obrázku.

3.2.   Svetlá výška pod nápravou

| 3.2.1. | ‚Svetlá výška pod jednou nápravou‘ je vzdialenosť vrcholu kruhového oblúka prechádzajúceho stredom stôp pneumatík kolies jednej nápravy na vozovke (pri dvojitých kolesách sa posudzujú vnútorné kolesá) a dotýkajúca sa najnižšieho bodu vozidla medzi kolesami od základne. |
| --- | --- |

3.2.1.

‚Svetlá výška pod jednou nápravou‘ je vzdialenosť vrcholu kruhového oblúka prechádzajúceho stredom stôp pneumatík kolies jednej nápravy na vozovke (pri dvojitých kolesách sa posudzujú vnútorné kolesá) a dotýkajúca sa najnižšieho bodu vozidla medzi kolesami od základne.

Image

| 3.2.2. | V prípade potreby sa meranie svetlej výšky vykonáva na každej náprave zo skupiny náprav. |
| --- | --- |

3.2.2.

V prípade potreby sa meranie svetlej výšky vykonáva na každej náprave zo skupiny náprav.

4.   Stúpavosť

4.1.   ‚Stúpavosť‘ znamená schopnosť vozidla prekonávať stúpanie.

4.2.   Na účely kontroly stúpavosti nedokončeného a dokončeného vozidla kategórie M2, M3, N2 a N3 sa vykonáva skúška.

4.3.   Túto skúšku vykonáva technická služba na reprezentatívnom vozidle typu, ktorý sa má skúšať.

4.4.   Na žiadosť výrobcu a na základe podmienok uvedených v prílohe XVI možno stúpavosť typu vozidla preukázať virtuálnou skúškou.

5.   Skúšobné podmienky a kritérium splnenia/nesplnenia

5.1.   Do 31. októbra 2014 sa uplatňujú podmienky uvedené v oddiele 7.5 prílohy 1 k smernici 97/27/ES.

Od 1. novembra 2014 sa uplatňujú skúšobné podmienky prijaté podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 (4) v súlade s článkom 14 uvedeného nariadenia.

5.2.   Vozidlo musí prekonať stúpanie rovnomernou rýchlosťou bez pozdĺžneho alebo priečneho preklzávania kolies.

Doplnok 2

Číslice používané na doplnenie kódov na označenie rôznych typov karosérie

| 01 | Plošina |
| --- | --- |

01

Plošina

| 02 | Bočnica |
| --- | --- |

02

Bočnica

| 03 | Skriňová karoséria |
| --- | --- |

03

Skriňová karoséria

| 04 | Klimatizovaná karoséria s izolovanými stenami a zariadením na udržiavanie vnútornej teploty |
| --- | --- |

04

Klimatizovaná karoséria s izolovanými stenami a zariadením na udržiavanie vnútornej teploty

| 05 | Klimatizovaná karoséria s izolovanými stenami, avšak bez zariadenia na udržiavanie vnútornej teploty |
| --- | --- |

05

Klimatizovaná karoséria s izolovanými stenami, avšak bez zariadenia na udržiavanie vnútornej teploty

| 06 | Bočná plachta |
| --- | --- |

06

Bočná plachta

| 07 | Výmenná nadstavba |
| --- | --- |

07

Výmenná nadstavba

| 08 | Preprava kontajnerov |
| --- | --- |

08

Preprava kontajnerov

| 09 | Vozidlá s hákovým zdvíhacím zariadením |
| --- | --- |

09

Vozidlá s hákovým zdvíhacím zariadením

| 10 | Sklápacie vozidlo |
| --- | --- |

10

Sklápacie vozidlo

| 11 | Cisterna |
| --- | --- |

11

Cisterna

| 12 | Cisterna určená na prepravu nebezpečného nákladu |
| --- | --- |

12

Cisterna určená na prepravu nebezpečného nákladu

| 13 | Preprava živých zvierat |
| --- | --- |

13

Preprava živých zvierat

| 14 | Preprava vozidiel |
| --- | --- |

14

Preprava vozidiel

| 15 | Automiešačka betónu |
| --- | --- |

15

Automiešačka betónu

| 16 | Vozidlo s čerpadlom na betón |
| --- | --- |

16

Vozidlo s čerpadlom na betón

| 17 | Preprava dreva |
| --- | --- |

17

Preprava dreva

| 18 | Vozidlo na zber odpadu |
| --- | --- |

18

Vozidlo na zber odpadu

| 19 | Zametanie a čistenie ulíc a čistenie kanálov |
| --- | --- |

19

Zametanie a čistenie ulíc a čistenie kanálov

| 20 | Kompresor |
| --- | --- |

20

Kompresor

| 21 | Preprava lodí |
| --- | --- |

21

Preprava lodí

| 22 | Preprava vetroňov |
| --- | --- |

22

Preprava vetroňov

| 23 | Vozidlá na predajné alebo reklamné účely |
| --- | --- |

23

Vozidlá na predajné alebo reklamné účely

| 24 | Vyslobodzovacie vozidlo |
| --- | --- |

24

Vyslobodzovacie vozidlo

| 25 | Vozidlo s rebríkom |
| --- | --- |

25

Vozidlo s rebríkom

| 26 | Nákladný automobil so žeriavom (iný ako pojazdný žeriav uvedený v oddiele 5 časti A prílohy II) |
| --- | --- |

26

Nákladný automobil so žeriavom (iný ako pojazdný žeriav uvedený v oddiele 5 časti A prílohy II)

| 27 | Vozidlo s výsuvnou pracovnou plošinou |
| --- | --- |

27

Vozidlo s výsuvnou pracovnou plošinou

| 28 | Vŕtacie vozidlo |
| --- | --- |

28

Vŕtacie vozidlo

| 29 | Nízkopodlažné prípojné vozidlo |
| --- | --- |

29

Nízkopodlažné prípojné vozidlo

| 30 | Preprava skla |
| --- | --- |

30

Preprava skla

| 31 | Požiarnícke vozidlo |
| --- | --- |

31

Požiarnícke vozidlo

| 99 | Karoséria neuvedená v tomto zozname. |
| --- | --- |

99

Karoséria neuvedená v tomto zozname.

---

(1)  Ú. v. ES L 42, 13.2.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 39, 15.2.1980, s. 40.

2

(3)  Ú. v. ES L 140, 5.6.2009, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 200, 31.7.2009, s. 1.

4

---

PRÍLOHA II

Príloha IV k smernici 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Názov prílohy IV sa nahrádza názvom „POŽIADAVKY NA ÚČELY TYPOVÉHO SCHVÁLENIA ES VOZIDIEL“. |
| --- | --- |

1.

Názov prílohy IV sa nahrádza názvom „POŽIADAVKY NA ÚČELY TYPOVÉHO SCHVÁLENIA ES VOZIDIEL“.

| 2. | Bod 43 časti I prílohy IV sa nahrádza týmto:


















  „43 | Systémy zabraňujúce rozstreku | Smernica 91/226/EHS | Ú. v. ES L 103, 23.4.1991, s. 5. | | | | x | x | x | x | x | x | x“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Bod 43 časti I prílohy IV sa nahrádza týmto:

„43

Systémy zabraňujúce rozstreku

Smernica 91/226/EHS

Ú. v. ES L 103, 23.4.1991, s. 5.

x

x

x

x

x

x

x“

| 3. | Názov doplnku k prílohe IV sa nahrádza názvom „Požiadavky na typové schválenie vozidiel patriacich do kategórie M1 vyrábaných v malých sériách podľa článku 22“. |
| --- | --- |

3.

Názov doplnku k prílohe IV sa nahrádza názvom „Požiadavky na typové schválenie vozidiel patriacich do kategórie M1 vyrábaných v malých sériách podľa článku 22“.

---

PRÍLOHA III

Príloha IX k smernici 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „1. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

1.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„1.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 2. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

2.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N3 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 3. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

3.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 4. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

4.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (dokončené a dokončované vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 5. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N2 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

5.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N2 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 6. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N3 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

6.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategória vozidla N3 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 7. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

7.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O1 a O2 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 8. | Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:






  „31. | Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“. |
| --- | --- | --- |

8.

Znenie bodu 31 v „Strana 2 – Kategórie vozidiel O3 a O4 (nedokončené vozidlá)“ vzoru osvedčenia o zhode na nahrádza týmto znením:

„31.

Umiestnenie zdvíhateľnej nápravy, resp. náprav: ...“.

| 9. | Znenie vysvetliviek týkajúcich sa prílohy IX sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Posledná veta vysvetlivky a) sa vypúšťa. |
| --- | --- | --- |

9.

Znenie vysvetliviek týkajúcich sa prílohy IX sa mení a dopĺňa takto:

a)

Posledná veta vysvetlivky a) sa vypúšťa.

| b) | Do vysvetlivky e) sa pridáva táto veta:
  „V prípade prívesu so stredovou nápravou s jedinou nápravou uveďte horizontálnu vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom nápravy.“ |
| --- | --- |

b)

Do vysvetlivky e) sa pridáva táto veta:

„V prípade prívesu so stredovou nápravou s jedinou nápravou uveďte horizontálnu vzdialenosť medzi vertikálnou osou spojovacieho zariadenia a stredom nápravy.“

---

PRÍLOHA IV

Príloha XI k smernici 2007/46/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Bod 43 doplnku 2 k prílohe XI sa nahrádza týmto:

















  „43 | Systémy zabraňujúce rozstreku | Smernica 91/226/EHS | | | | x | x | x | x | x | x | x“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bod 43 doplnku 2 k prílohe XI sa nahrádza týmto:

„43

Systémy zabraňujúce rozstreku

Smernica 91/226/EHS

x

x

x

x

x

x

x“

| 2. | Bod 43 doplnku 4 k prílohe XI sa nahrádza týmto:
















  „43 | Systémy zabraňujúce rozstreku | Smernica 91/226/EHS | | | x | x | x | x | x | x | x“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Bod 43 doplnku 4 k prílohe XI sa nahrádza týmto:

„43

Systémy zabraňujúce rozstreku

Smernica 91/226/EHS

x

x

x

x

x

x

x“

| 3. | Za doplnok 5 a pred „Význam písmen“ sa vkladá tento doplnok 6:

  „Doplnok 6

  Prípojné vozidlá na prepravu nadmerného nákladu









  Bod | Predmet | Odkaz na regulačný akt | Príves kategórie O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Palivové nádrže/zadné ochranné zariadenie | smernica 70/221/EHS | X |
| 4 | Miesto pre zadnú tabuľku s evidenčným číslom | smernica 70/222/EHS | X |
| 5 | Ovládacia sila | smernica 70/311/EHS | X |
| 9 | Brzdenie | smernica 71/320/EHS | X |
| 10 | Rádiové rušenie (elektromagnetická kompatibilita) | smernica 72/245/EHS | X |
| 18 | Štítky (povinné) | smernica 76/114/EHS | X |
| 20 | Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu | smernica 76/756/EHS | A + N |
| 21 | Odrazky | smernica 76/757/EHS | X |
| 22 | Doplnkové obrysové, predné (bočné) obrysové, zadné (bočné) obrysové, brzdové svietidlá, denné svietidlá | smernica 76/758/EHS | X |
| 23 | Smerové svietidlá | smernica 76/759/EHS | X |
| 24 | Svietidlá osvetľujúce zadnú tabuľku s evidenčným číslom | smernica 76/760/EHS | X |
| 28 | Zadné hmlové svietidlá | smernica 77/538/EHS | X |
| 29 | Spätné svetlomety | smernica 77/539/EHS | X |
| 36 | Systémy vykurovania | smernica 2001/56/ES | N/A |
| 42 | Bočná ochrana | smernica 89/297/EHS | A |
| 43 | Systémy zabraňujúce rozstreku | smernica 91/226/EHS | A |
| 46 | Pneumatiky | smernica 92/23/EHS | I |
| 48 | Hmotnosti a rozmery | smernica 97/27/ES | X |
| 50 | Spojenia | smernica 94/20/ES | X |
| 63 | Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti | Nariadenie (ES) č. 661/2009 | P/A“ |

3.

Za doplnok 5 a pred „Význam písmen“ sa vkladá tento doplnok 6:

„Doplnok 6

Prípojné vozidlá na prepravu nadmerného nákladu

Bod

Predmet

Odkaz na regulačný akt

Príves kategórie O4

3

Palivové nádrže/zadné ochranné zariadenie

smernica 70/221/EHS

X

4

Miesto pre zadnú tabuľku s evidenčným číslom

smernica 70/222/EHS

X

5

Ovládacia sila

smernica 70/311/EHS

X

9

Brzdenie

smernica 71/320/EHS

X

10

Rádiové rušenie (elektromagnetická kompatibilita)

smernica 72/245/EHS

X

18

Štítky (povinné)

smernica 76/114/EHS

X

20

Montáž zariadení na osvetlenie a svetelnú signalizáciu

smernica 76/756/EHS

A + N

21

Odrazky

smernica 76/757/EHS

X

22

Doplnkové obrysové, predné (bočné) obrysové, zadné (bočné) obrysové, brzdové svietidlá, denné svietidlá

smernica 76/758/EHS

X

23

Smerové svietidlá

smernica 76/759/EHS

X

24

Svietidlá osvetľujúce zadnú tabuľku s evidenčným číslom

smernica 76/760/EHS

X

28

Zadné hmlové svietidlá

smernica 77/538/EHS

X

29

Spätné svetlomety

smernica 77/539/EHS

X

36

Systémy vykurovania

smernica 2001/56/ES

N/A

42

Bočná ochrana

smernica 89/297/EHS

A

43

Systémy zabraňujúce rozstreku

smernica 91/226/EHS

A

46

Pneumatiky

smernica 92/23/EHS

I

48

Hmotnosti a rozmery

smernica 97/27/ES

X

50

Spojenia

smernica 94/20/ES

X

63

Nariadenie o všeobecnej bezpečnosti

Nariadenie (ES) č. 661/2009

P/A“

| 4. | „Význam písmen“ sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Bod L sa nahrádza týmto znením:







  „L | : | Vzťahuje sa len na sedadlá určené na bežné používanie pri jazde vozidla po vozovke. Pri zadných sedadlách sa vyžadujú aspoň kotvové úchytky pre brušný pás. Sedadlá, ktoré nie sú určené na používanie pri jazde vozidla po vozovke, sú pre používateľov jasne označené piktogramom alebo príslušným textom.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

„Význam písmen“ sa mení a dopĺňa takto:

a)

Bod L sa nahrádza týmto znením:

„L

:

Vzťahuje sa len na sedadlá určené na bežné používanie pri jazde vozidla po vozovke. Pri zadných sedadlách sa vyžadujú aspoň kotvové úchytky pre brušný pás. Sedadlá, ktoré nie sú určené na používanie pri jazde vozidla po vozovke, sú pre používateľov jasne označené piktogramom alebo príslušným textom.“

| b) | Za bod N/A sa vkladá tento bod:







  „P/A | : | Tento regulačný akt je čiastočne uplatniteľný. Presné vymedzenie rozsahu pôsobnosti je stanovené vo vykonávacích opatreniach k nariadeniu (ES) č. 661/2009.“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Za bod N/A sa vkladá tento bod:

„P/A

:

Tento regulačný akt je čiastočne uplatniteľný. Presné vymedzenie rozsahu pôsobnosti je stanovené vo vykonávacích opatreniach k nariadeniu (ES) č. 661/2009.“

| c) | Za bod H sa vkladá tento bod:







  „I | : | Pneumatiky musia byť typovo schválené na základe požiadaviek predpisu EHK OSN č. 54 aj keď je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla menšia ako 80 km/h.
  Nosnosť možno prispôsobiť vzhľadom na maximálnu konštrukčnú rýchlosť prípojného vozidla po dohode s výrobcom pneumatík.“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Za bod H sa vkladá tento bod:

„I

:

Pneumatiky musia byť typovo schválené na základe požiadaviek predpisu EHK OSN č. 54 aj keď je maximálna konštrukčná rýchlosť vozidla menšia ako 80 km/h.

Nosnosť možno prispôsobiť vzhľadom na maximálnu konštrukčnú rýchlosť prípojného vozidla po dohode s výrobcom pneumatík.“

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/57

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 679/2011

zo 14. júla 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1974/2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (1), a najmä na jeho článok 91,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 1698/2005 sa ustanovil jednotný právny rámec na podporu rozvoja vidieka v celej Únii prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Uvedený právny rámec sa doplnil vykonávacími pravidlami stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1974/2006 (2). Vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti a problémy, ktoré vznikli pri vykonávaní programov rozvoja vidieka, je potrebné zmeniť a doplniť určité ustanovenia uvedeného nariadenia a zaviesť určité dodatočné vykonávacie pravidlá. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1698/2005 sa ustanovil jednotný právny rámec na podporu rozvoja vidieka v celej Únii prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV). Uvedený právny rámec sa doplnil vykonávacími pravidlami stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1974/2006 (2). Vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti a problémy, ktoré vznikli pri vykonávaní programov rozvoja vidieka, je potrebné zmeniť a doplniť určité ustanovenia uvedeného nariadenia a zaviesť určité dodatočné vykonávacie pravidlá.

| (2) | Je možné, že operácie týkajúce sa výroby energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 1698/2005 nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy. S cieľom zaistiť súlad s pravidlami upravujúcimi štátnu pomoc v poľnohospodárstve by sa pre investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch mali stanoviť osobitné ustanovenia. |
| --- | --- |

(2)

Je možné, že operácie týkajúce sa výroby energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch podľa článku 26 nariadenia (ES) č. 1698/2005 nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 42 zmluvy. S cieľom zaistiť súlad s pravidlami upravujúcimi štátnu pomoc v poľnohospodárstve by sa pre investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch mali stanoviť osobitné ustanovenia.

| (3) | V článku 27 ods. 12 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje, že úprava záväzkov spojených s agroenvironmentálnym prístupom alebo životnými podmienkami zvierat môže mať formu predĺženia trvania záväzku. S cieľom vyhnúť sa prekrývaniu s nasledujúcim programovým obdobím by sa takáto úprava mala obmedziť na koniec prémiového obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013. |
| --- | --- |

(3)

V článku 27 ods. 12 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje, že úprava záväzkov spojených s agroenvironmentálnym prístupom alebo životnými podmienkami zvierat môže mať formu predĺženia trvania záväzku. S cieľom vyhnúť sa prekrývaniu s nasledujúcim programovým obdobím by sa takáto úprava mala obmedziť na koniec prémiového obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.

| (4) | V článku 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa ustanovuje, že lesnícko-environmentálne záväzky sa vo všeobecnosti prijímajú na obdobie päť až sedem rokov. S cieľom vyhnúť sa situácii, v ktorej sa obnovené záväzky prekrývajú s nasledujúcim programovým obdobím, by sa malo ustanoviť, aby členské štáty mohli povoliť predĺženie takýchto záväzkov do konca prémiového obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013. |
| --- | --- |

(4)

V článku 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa ustanovuje, že lesnícko-environmentálne záväzky sa vo všeobecnosti prijímajú na obdobie päť až sedem rokov. S cieľom vyhnúť sa situácii, v ktorej sa obnovené záväzky prekrývajú s nasledujúcim programovým obdobím, by sa malo ustanoviť, aby členské štáty mohli povoliť predĺženie takýchto záväzkov do konca prémiového obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.

| (5) | V článku 62 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa ustanovuje, že na úrovni rozhodovania v rámci miestnej akčnej skupiny musia hospodárski a sociálni partneri, ako aj ostatní zástupcovia občianskej spoločnosti tvoriť aspoň 50 % miestneho partnerstva. Členské štáty by mali zaistiť, aby miestne akčné skupiny spĺňali túto minimálnu percentuálnu úroveň aj pri hlasovaní s cieľom zabrániť tomu, aby pri rozhodovaní dominoval verejný sektor. Ďalej by sa malo zaistiť, aby organizátori projektu nedokázali ovplyvniť rozhodnutie o výbere projektu. S cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek konfliktom záujmov pri posudzovaní návrhov projektov a hlasovaní o nich by sa preto mali zriadiť účinné bezpečnostné opatrenia. Transparentnosť rozhodovania by sa mala zabezpečiť aj jeho primeraným zviditeľnením. |
| --- | --- |

(5)

V článku 62 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa ustanovuje, že na úrovni rozhodovania v rámci miestnej akčnej skupiny musia hospodárski a sociálni partneri, ako aj ostatní zástupcovia občianskej spoločnosti tvoriť aspoň 50 % miestneho partnerstva. Členské štáty by mali zaistiť, aby miestne akčné skupiny spĺňali túto minimálnu percentuálnu úroveň aj pri hlasovaní s cieľom zabrániť tomu, aby pri rozhodovaní dominoval verejný sektor. Ďalej by sa malo zaistiť, aby organizátori projektu nedokázali ovplyvniť rozhodnutie o výbere projektu. S cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek konfliktom záujmov pri posudzovaní návrhov projektov a hlasovaní o nich by sa preto mali zriadiť účinné bezpečnostné opatrenia. Transparentnosť rozhodovania by sa mala zabezpečiť aj jeho primeraným zviditeľnením.

| (6) | V článku 38 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje možnosť vyplatenia záloh na prevádzkové náklady miestnych akčných skupín. Dokázalo sa, že na zaistenie potrieb miestnych akčných skupín v oblasti finančných tokov je potrebné rozšíriť možnosť vyplatenia záloh na pokrytie nákladov súvisiacich so získavaním zručností a oživovaním územia podľa článku 63 písm. c) nariadenia (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

(6)

V článku 38 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje možnosť vyplatenia záloh na prevádzkové náklady miestnych akčných skupín. Dokázalo sa, že na zaistenie potrieb miestnych akčných skupín v oblasti finančných tokov je potrebné rozšíriť možnosť vyplatenia záloh na pokrytie nákladov súvisiacich so získavaním zručností a oživovaním územia podľa článku 63 písm. c) nariadenia (ES) č. 1698/2005.

| (7) | V článku 44 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa členským štátom umožňuje prijať osobitné opatrenia na zaistenie toho, aby malé zmeny v situácii podniku neviedli v súvislosti s prijatými záväzkami k nenáležitým výsledkom, pokiaľ ide o povinnosť príjemcu splatiť pomoc v prípade, ak nadobúdateľ časti podniku neprevezme záväzok. S cieľom zaistiť právnu istotu by sa malo vymedziť, čo predstavuje malú zmenu v prípadoch, keď sa zníži výmera podniku. |
| --- | --- |

(7)

V článku 44 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa členským štátom umožňuje prijať osobitné opatrenia na zaistenie toho, aby malé zmeny v situácii podniku neviedli v súvislosti s prijatými záväzkami k nenáležitým výsledkom, pokiaľ ide o povinnosť príjemcu splatiť pomoc v prípade, ak nadobúdateľ časti podniku neprevezme záväzok. S cieľom zaistiť právnu istotu by sa malo vymedziť, čo predstavuje malú zmenu v prípadoch, keď sa zníži výmera podniku.

| (8) | V článku 46 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje doložka o revízii v prípade zmien a doplnení referenčného scenára pre určité opatrenia. Doložka o revízii by sa mala poskytnúť aj v prípadoch, ak sa trvanie nových záväzkov spojených s agroenvironmentálnym prístupom alebo životnými podmienkami zvierat alebo nových lesnícko-environmentálnych záväzkov prijatých na obdobie päť až sedem rokov predĺži tak, že presiahne koniec súčasného programového obdobia, a to s cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam s právnym a politickým rámcom, ktorý sa stanoví na obdobie nasledujúce po súčasnom programovom období. |
| --- | --- |

(8)

V článku 46 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje doložka o revízii v prípade zmien a doplnení referenčného scenára pre určité opatrenia. Doložka o revízii by sa mala poskytnúť aj v prípadoch, ak sa trvanie nových záväzkov spojených s agroenvironmentálnym prístupom alebo životnými podmienkami zvierat alebo nových lesnícko-environmentálnych záväzkov prijatých na obdobie päť až sedem rokov predĺži tak, že presiahne koniec súčasného programového obdobia, a to s cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam s právnym a politickým rámcom, ktorý sa stanoví na obdobie nasledujúce po súčasnom programovom období.

| (9) | S cieľom ujasniť uplatňovanie článku 52 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 by sa mal stanoviť základ na uplatňovanie sadzby spolufinancovania v prípade finančného inžinierstva. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom ujasniť uplatňovanie článku 52 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 by sa mal stanoviť základ na uplatňovanie sadzby spolufinancovania v prípade finančného inžinierstva.

| (10) | Pokiaľ ide o záručné fondy v kontexte finančného inžinierstva podľa kapitoly IV oddielu 1 pododdielu 3 nariadenia (ES) č. 1974/2006, mali by sa poskytnúť podrobnejšie informácie o metóde výpočtu oprávnených výdavkov na operácie súvisiace s takýmito intervenciami, aby sa zaistilo čo najúčinnejšie využívanie zdrojov Únie. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o záručné fondy v kontexte finančného inžinierstva podľa kapitoly IV oddielu 1 pododdielu 3 nariadenia (ES) č. 1974/2006, mali by sa poskytnúť podrobnejšie informácie o metóde výpočtu oprávnených výdavkov na operácie súvisiace s takýmito intervenciami, aby sa zaistilo čo najúčinnejšie využívanie zdrojov Únie.

| (11) | Hoci uznávame osobitosti rozvoja vidieka, ktoré v podstatnej miere súvisia s malým rozsahom podporovaných operácií, je potrebné, aby sa s cieľom maximalizovať pákový účinok daného nástroja finančného inžinierstva ujasnilo opätovné použitie zdrojov, ktoré sa do operácie finančného inžinierstva vrátili počas programového obdobia, a takisto je potrebné, aby sa rozlišovalo medzi takýmto druhom opätovného použitia a opätovným použitím po záverečnom dátume oprávnenosti programu rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

(11)

Hoci uznávame osobitosti rozvoja vidieka, ktoré v podstatnej miere súvisia s malým rozsahom podporovaných operácií, je potrebné, aby sa s cieľom maximalizovať pákový účinok daného nástroja finančného inžinierstva ujasnilo opätovné použitie zdrojov, ktoré sa do operácie finančného inžinierstva vrátili počas programového obdobia, a takisto je potrebné, aby sa rozlišovalo medzi takýmto druhom opätovného použitia a opätovným použitím po záverečnom dátume oprávnenosti programu rozvoja vidieka.

| (12) | Ak zohľadníme charakter niektorých investícií v oblasti lesného hospodárstva a skutočnosť, že platby by sa v určitých prípadoch mohli vzťahovať na plochu, malo by byť možné používať výpočty štandardných nákladov ako alternatívu k systému založenému na faktúrach, ktorý sa používa na určenie výšky podpory na opatrenie podľa článku 27 nariadenia (ES) č. 1698/2005. Z tohto dôvodu by sa článok 53 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 mal zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť. |
| --- | --- |

(12)

Ak zohľadníme charakter niektorých investícií v oblasti lesného hospodárstva a skutočnosť, že platby by sa v určitých prípadoch mohli vzťahovať na plochu, malo by byť možné používať výpočty štandardných nákladov ako alternatívu k systému založenému na faktúrach, ktorý sa používa na určenie výšky podpory na opatrenie podľa článku 27 nariadenia (ES) č. 1698/2005. Z tohto dôvodu by sa článok 53 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 mal zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť.

| (13) | V článku 54 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovujú podmienky, za ktorých sa príspevky v naturáliách môžu považovať za oprávnené výdavky. V článku 54 ods. 1 v jeho súčasnej forme sa príspevky v naturáliách považujú za oprávnené len v prípade investičných operácií. Zo skúseností vyplýva, že táto podmienka priveľmi obmedzuje účinné vykonávanie opatrení. Preto by sa malo ustanoviť, aby boli príspevky v naturáliách oprávnené v prípade všetkých druhov operácií. |
| --- | --- |

(13)

V článku 54 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovujú podmienky, za ktorých sa príspevky v naturáliách môžu považovať za oprávnené výdavky. V článku 54 ods. 1 v jeho súčasnej forme sa príspevky v naturáliách považujú za oprávnené len v prípade investičných operácií. Zo skúseností vyplýva, že táto podmienka priveľmi obmedzuje účinné vykonávanie opatrení. Preto by sa malo ustanoviť, aby boli príspevky v naturáliách oprávnené v prípade všetkých druhov operácií.

| (14) | V článku 55 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje súbor pravidiel na vymedzenie oprávnených výdavkov v prípade investičných operácií. S cieľom ďalej ujasniť vykonávanie tohto článku by sa nadobudnutie platobných nárokov malo z oprávnenosti výslovne vylúčiť. Takisto by sa malo ujasniť, že investície nahrádzajúce potenciál poľnohospodárskej produkcie po prírodných katastrofách predstavujú vzhľadom na svoj charakter oprávnený výdavok. |
| --- | --- |

(14)

V článku 55 nariadenia (ES) č. 1974/2006 sa ustanovuje súbor pravidiel na vymedzenie oprávnených výdavkov v prípade investičných operácií. S cieľom ďalej ujasniť vykonávanie tohto článku by sa nadobudnutie platobných nárokov malo z oprávnenosti výslovne vylúčiť. Takisto by sa malo ujasniť, že investície nahrádzajúce potenciál poľnohospodárskej produkcie po prírodných katastrofách predstavujú vzhľadom na svoj charakter oprávnený výdavok.

| (15) | S cieľom zvýšiť dosah záloh v kontexte aktuálnej finančnej krízy a za náležitého zohľadnenia osobitnej úlohy regionálnej správy pri vykonávaní politiky rozvoja vidieka by sa možnosť zálohových platieb ustanovená v článku 56 nariadenia (ES) č. 1974/2006 mala vzťahovať aj na orgány regionálnej správy. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom zvýšiť dosah záloh v kontexte aktuálnej finančnej krízy a za náležitého zohľadnenia osobitnej úlohy regionálnej správy pri vykonávaní politiky rozvoja vidieka by sa možnosť zálohových platieb ustanovená v článku 56 nariadenia (ES) č. 1974/2006 mala vzťahovať aj na orgány regionálnej správy.

| (16) | Na zjednodušenie realizácie investičných projektov v kontexte aktuálnej hospodárskej a finančnej krízy sa maximálny strop pre zálohové platby v prípade investícií zvýšil v rokoch 2009 a 2010 na 50 %. S cieľom zohľadniť pokračujúce záporné vplyvy hospodárskej a finančnej krízy by sa tento vyšší strop mal zachovať do konca programového obdobia. S cieľom zaistiť kontinuitu pri vykonávaní programov rozvoja vidieka v období od konca roka 2010 do nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by sa príslušné ustanovenie malo uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2011. |
| --- | --- |

(16)

Na zjednodušenie realizácie investičných projektov v kontexte aktuálnej hospodárskej a finančnej krízy sa maximálny strop pre zálohové platby v prípade investícií zvýšil v rokoch 2009 a 2010 na 50 %. S cieľom zohľadniť pokračujúce záporné vplyvy hospodárskej a finančnej krízy by sa tento vyšší strop mal zachovať do konca programového obdobia. S cieľom zaistiť kontinuitu pri vykonávaní programov rozvoja vidieka v období od konca roka 2010 do nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by sa príslušné ustanovenie malo uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2011.

| (17) | S cieľom zohľadniť relatívne malý rozsah projektov rozvoja vidieka a ťažkosti, ktoré takéto projekty majú pri získavaní bankových záruk na zálohové platby, by sa mali prijať opatrenia, ktorými by sa umožnilo nahradiť takéto záruky písomnými zárukami verejných orgánov. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zohľadniť relatívne malý rozsah projektov rozvoja vidieka a ťažkosti, ktoré takéto projekty majú pri získavaní bankových záruk na zálohové platby, by sa mali prijať opatrenia, ktorými by sa umožnilo nahradiť takéto záruky písomnými zárukami verejných orgánov.

| (18) | S cieľom čo najlepšie využiť zálohy by vymedzenie toho, kedy sa záruky uvoľnia, malo ponechať na príslušnú platobnú agentúru. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom čo najlepšie využiť zálohy by vymedzenie toho, kedy sa záruky uvoľnia, malo ponechať na príslušnú platobnú agentúru.

| (19) | Nariadenie (ES) č. 1974/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(19)

Nariadenie (ES) č. 1974/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (20) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

(20)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rozvoj vidieka,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1974/2006 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Vkladá sa tento článok 16a:
  „Článok 16a
  Na účely článku 26 nariadenia (ES) č. 1698/2005 platí, že v prípade investícií do výroby tepelnej energie a/alebo elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch sú zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov oprávnené na podporu len vtedy, ak ich výrobná kapacita nepresahuje kombinovanú priemernú ročnú spotrebu tepelnej energie a elektrickej energie v danom poľnohospodárskom podniku vrátane poľnohospodárskej domácnosti.
  V prípade investícií do výroby biopalív v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (3) v poľnohospodárskych podnikoch sú zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov oprávnené na podporu len vtedy, ak ich výrobná kapacita nepresahuje priemernú ročnú spotrebu palív používaných v doprave v danom poľnohospodárskom podniku. |
| --- | --- |

1.

Vkladá sa tento článok 16a:

„Článok 16a

Na účely článku 26 nariadenia (ES) č. 1698/2005 platí, že v prípade investícií do výroby tepelnej energie a/alebo elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov v poľnohospodárskych podnikoch sú zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov oprávnené na podporu len vtedy, ak ich výrobná kapacita nepresahuje kombinovanú priemernú ročnú spotrebu tepelnej energie a elektrickej energie v danom poľnohospodárskom podniku vrátane poľnohospodárskej domácnosti.

V prípade investícií do výroby biopalív v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (3) v poľnohospodárskych podnikoch sú zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov oprávnené na podporu len vtedy, ak ich výrobná kapacita nepresahuje priemernú ročnú spotrebu palív používaných v doprave v danom poľnohospodárskom podniku.

| 2. | V článku 27 ods. 12 sa druhý pododsek nahrádza takto:
  „Takéto úpravy môžu nadobudnúť aj formu predĺženia trvania záväzku. Dané predĺženie nemôže presiahnuť koniec obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 27 ods. 12 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Takéto úpravy môžu nadobudnúť aj formu predĺženia trvania záväzku. Dané predĺženie nemôže presiahnuť koniec obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.“

| 3. | Vkladá sa tento článok 32a:
  „Článok 32a
  Na účely článku 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005 členské štáty môžu povoliť predĺženie lesnícko-environmentálnych záväzkov do konca obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.“ |
| --- | --- |

3.

Vkladá sa tento článok 32a:

„Článok 32a

Na účely článku 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005 členské štáty môžu povoliť predĺženie lesnícko-environmentálnych záväzkov do konca obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o platbu za rok 2013.“

| 4. | V článku 37 sa dopĺňa tento odsek:
  „5.   Na účely článku 62 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1698/2005 prijíma rozhodovací orgán miestnych akčných skupín rozhodnutia o výbere projektov na základe hlasovania, v ktorom na hospodárskych a sociálnych partnerov, ako aj iných zástupcov občianskej spoločnosti podľa článku 62 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia pripadá najmenej 50 % hlasov. Pokiaľ ide o proces rozhodovania pri výbere projektov, s cieľom zaručiť transparentnosť a vyhnúť sa situáciám konfliktu záujmov sa dodržiavajú náležité pravidlá.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 37 sa dopĺňa tento odsek:

„5.   Na účely článku 62 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1698/2005 prijíma rozhodovací orgán miestnych akčných skupín rozhodnutia o výbere projektov na základe hlasovania, v ktorom na hospodárskych a sociálnych partnerov, ako aj iných zástupcov občianskej spoločnosti podľa článku 62 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia pripadá najmenej 50 % hlasov. Pokiaľ ide o proces rozhodovania pri výbere projektov, s cieľom zaručiť transparentnosť a vyhnúť sa situáciám konfliktu záujmov sa dodržiavajú náležité pravidlá.“

| 5. | V článku 38 sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   Členské štáty môžu na požiadanie vyplatiť miestnym akčným skupinám zálohu. Výška zálohy nesmie presiahnuť 20 % verejnej pomoci súvisiacej s nákladmi uvedenými v článku 63 písm. c) nariadenia (ES) č. 1698/2005 a jej vyplatenie je podmienené poskytnutím bankovej záruky alebo rovnocennej záruky zodpovedajúcej 110 % výšky zálohy. Záruka sa uvoľní najneskôr pri ukončení stratégie miestneho rozvoja.
  Článok 24 ods. 6 nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011 (4) sa neuplatňuje na platbu uvedenú v prvom pododseku. |
| --- | --- |

5.

V článku 38 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Členské štáty môžu na požiadanie vyplatiť miestnym akčným skupinám zálohu. Výška zálohy nesmie presiahnuť 20 % verejnej pomoci súvisiacej s nákladmi uvedenými v článku 63 písm. c) nariadenia (ES) č. 1698/2005 a jej vyplatenie je podmienené poskytnutím bankovej záruky alebo rovnocennej záruky zodpovedajúcej 110 % výšky zálohy. Záruka sa uvoľní najneskôr pri ukončení stratégie miestneho rozvoja.

Článok 24 ods. 6 nariadenia Komisie (EÚ) č. 65/2011 (4) sa neuplatňuje na platbu uvedenú v prvom pododseku.

| 6. | V článku 44 ods. 3 sa dopĺňa tento pododsek:
  „Na účely prvého pododseku sa za malú zmenu považuje najviac 10-percentné zníženie výmery podniku, na ktorý sa vzťahuje záväzok.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 44 ods. 3 sa dopĺňa tento pododsek:

„Na účely prvého pododseku sa za malú zmenu považuje najviac 10-percentné zníženie výmery podniku, na ktorý sa vzťahuje záväzok.“

| 7. | V článku 46 sa dopĺňa tento odsek:
  „Od roku 2012 sa vzhľadom na záväzky prijaté na päť až sedem rokov v súlade s článkami 39, 40 a 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005, ktorých platnosť presahuje koniec súčasného programového obdobia, poskytne doložka o revízii, aby sa umožnilo prispôsobenie týchto záväzkov právnemu rámcu nasledujúceho programového obdobia. Členské štáty sa však môžu rozhodnúť zaviesť takúto doložku o revízii už v roku 2011. Druhý odsek sa uplatňuje aj vzhľadom na tento odsek.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 46 sa dopĺňa tento odsek:

„Od roku 2012 sa vzhľadom na záväzky prijaté na päť až sedem rokov v súlade s článkami 39, 40 a 47 nariadenia (ES) č. 1698/2005, ktorých platnosť presahuje koniec súčasného programového obdobia, poskytne doložka o revízii, aby sa umožnilo prispôsobenie týchto záväzkov právnemu rámcu nasledujúceho programového obdobia. Členské štáty sa však môžu rozhodnúť zaviesť takúto doložku o revízii už v roku 2011. Druhý odsek sa uplatňuje aj vzhľadom na tento odsek.“

| 8. | Článok 52 sa nahrádza takto:
  „Článok 52
  1.   Pokiaľ ide o opatrenia finančného inžinierstva uvedené v článku 51 tohto nariadenia, výdavky deklarované Komisii v súlade s článkom 26 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 1290/2005 sú celkové výdavky zaplatené pri vytváraní týchto fondov alebo prispievaní do týchto fondov.
  Pri vyplácaní zostatku a uzatváraní programu rozvoja vidieka v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 1290/2005 však oprávnené výdavky predstavujú úhrn:






  a) | všetkých platieb na investovanie do podnikov z každého z príslušných fondov, alebo všetkých poskytnutých záruk vrátane súm, ktoré ako záruky poskytli záručné fondy; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 52 sa nahrádza takto:

„Článok 52

1.   Pokiaľ ide o opatrenia finančného inžinierstva uvedené v článku 51 tohto nariadenia, výdavky deklarované Komisii v súlade s článkom 26 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 1290/2005 sú celkové výdavky zaplatené pri vytváraní týchto fondov alebo prispievaní do týchto fondov.

Pri vyplácaní zostatku a uzatváraní programu rozvoja vidieka v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 1290/2005 však oprávnené výdavky predstavujú úhrn:

a)

všetkých platieb na investovanie do podnikov z každého z príslušných fondov, alebo všetkých poskytnutých záruk vrátane súm, ktoré ako záruky poskytli záručné fondy;

| b) | oprávnených nákladov na riadenie. |
| --- | --- |

b)

oprávnených nákladov na riadenie.

Uplatňovaná sadzba spolufinancovania zodpovedá sadzbe spolufinancovania opatrenia, na ktoré sa z fondu prispieva. Ak sa z fondu prispieva na niekoľko opatrení s rôznymi sadzbami spolufinancovania, tieto sadzby sa uplatňujú v pomere príslušných oprávnených výdavkov.

Rozdiel medzi príspevkom z EPFRV, ktorý sa skutočne vyplatil podľa prvého pododseku, a oprávnenými výdavkami podľa druhého pododseku písm. a) alebo b), vyrovná sa v ročnej účtovnej závierke za posledný rok vykonávania programu. V tejto závierke sa podrobne uvádzajú potrebné finančné informácie.

2.   V prípadoch, ak sa z EPFRV spolufinancujú operácie obsahujúce záručné fondy pre návratné investície podľa článku 50 tohto nariadenia, vykoná sa náležité ex ante posúdenie očakávaných strát, pričom sa zohľadní súčasná trhová prax vzťahujúca sa na podobné operácie v rámci dotknutého druhu investícií a trhu. Posúdenie očakávaných strát sa môže preskúmať, ak je takéto preskúmanie odôvodnené následnými trhovými podmienkami. Takéto posúdenie sa odzrkadlí v zdrojoch vyčlenených na záruky.

3.   Zdroje vrátené do operácie počas programového obdobia z investícií, ktoré uskutočnili fondy, alebo zdroje, ktoré zostali po zaplatení záruky, sa v rámci fondu opätovne použijú podľa dohody o financovaní uvedenej v článku 51 ods. 6 tohto nariadenia alebo sa vyrovnajú v ročnej účtovnej závierke. Po záverečnom dátume oprávnenosti programu rozvoja vidieka dotknuté členské štáty použijú prostriedky vrátené do operácie z investícií, ktoré uskutočnili fondy, alebo prostriedky, ktoré zostali po zaplatení záruk, v prospech jednotlivých podnikov.

Úroky, ktoré vznikli z platieb z programov rozvoja vidieka do fondov, sa použijú v súlade s prvým pododsekom.“

| 9. | V článku 53 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „Členské štáty môžu v prípade potreby stanoviť výšku podpory ustanovenej v článkoch 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nariadenia (ES) č. 1698/2005 na základe štandardných nákladov a štandardných odhadov ušlého príjmu.“ |
| --- | --- |

9.

V článku 53 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Členské štáty môžu v prípade potreby stanoviť výšku podpory ustanovenej v článkoch 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nariadenia (ES) č. 1698/2005 na základe štandardných nákladov a štandardných odhadov ušlého príjmu.“

| 10. | V článku 54 ods. 1 sa úvodná veta prvého pododseku nahrádza takto:
  „Príspevky v naturáliách pochádzajúce od verejného alebo súkromného príjemcu, najmä poskytovanie tovarov alebo služieb, za ktoré sa nevykoná žiadna platba doložená faktúrami alebo ekvivalentnými dokumentmi, môžu byť oprávnenými výdavkami za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:“ |
| --- | --- |

10.

V článku 54 ods. 1 sa úvodná veta prvého pododseku nahrádza takto:

„Príspevky v naturáliách pochádzajúce od verejného alebo súkromného príjemcu, najmä poskytovanie tovarov alebo služieb, za ktoré sa nevykoná žiadna platba doložená faktúrami alebo ekvivalentnými dokumentmi, môžu byť oprávnenými výdavkami za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:“

| 11. | Článok 55 ods. 2 sa nahrádza takto:
  „2.   V prípade poľnohospodárskych investícií nie je kúpa poľnohospodárskych výrobných práv, platobných nárokov, zvierat, jednoročných rastlín a ich pestovanie oprávnené na investičnú podporu.
  Jednoduché investície na nahradenie nie sú oprávnenými výdavkami.
  V prípadoch obnovy potenciálu poľnohospodárskej produkcie poškodenej prírodnými katastrofami v súlade s článkom 20 písm. b) bodom vi) nariadenia (ES) č. 1698/2005 však výdavky na nákup zvierat a investície na nahradenie môžu byť oprávnenými výdavkami.“ |
| --- | --- |

11.

Článok 55 ods. 2 sa nahrádza takto:

„2.   V prípade poľnohospodárskych investícií nie je kúpa poľnohospodárskych výrobných práv, platobných nárokov, zvierat, jednoročných rastlín a ich pestovanie oprávnené na investičnú podporu.

Jednoduché investície na nahradenie nie sú oprávnenými výdavkami.

V prípadoch obnovy potenciálu poľnohospodárskej produkcie poškodenej prírodnými katastrofami v súlade s článkom 20 písm. b) bodom vi) nariadenia (ES) č. 1698/2005 však výdavky na nákup zvierat a investície na nahradenie môžu byť oprávnenými výdavkami.“

| 12. | Článok 56 sa nahrádza takto:
  „Článok 56
  1.   Odchylne od článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 65/2011 môžu členské štáty na požiadanie príjemcom investičnej podpory vyplatiť zálohu. Pokiaľ ide o verejných príjemcov, môže sa takáto záloha poskytnúť len obciam a ich združeniam, orgánom regionálnej správy a subjektom verejného práva.
  2.   Výška zálohy nesmie presiahnuť 50 % verejnej pomoci súvisiacej s investíciou a jej vyplatenie je podmienené poskytnutím bankovej záruky alebo rovnocennej záruky zodpovedajúcej 110 % výšky zálohy.
  Nástroj, ktorý verejný orgán poskytol ako záruku, sa považuje za ekvivalent záruky uvedenej v prvom pododseku za predpokladu, že orgán sa zaviaže uhradiť sumu, na ktorú sa daná záruka vzťahuje, ak sa nepreukáže nárok na vyplatenú zálohu.
  3.   Záruka sa môže uvoľniť vtedy, ak príslušná platobná agentúra preukáže, že výška skutočných výdavkov zodpovedajúcich verejnej pomoci súvisiacej s investíciou presahuje výšku zálohy.“ |
| --- | --- |

12.

Článok 56 sa nahrádza takto:

„Článok 56

1.   Odchylne od článku 24 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 65/2011 môžu členské štáty na požiadanie príjemcom investičnej podpory vyplatiť zálohu. Pokiaľ ide o verejných príjemcov, môže sa takáto záloha poskytnúť len obciam a ich združeniam, orgánom regionálnej správy a subjektom verejného práva.

2.   Výška zálohy nesmie presiahnuť 50 % verejnej pomoci súvisiacej s investíciou a jej vyplatenie je podmienené poskytnutím bankovej záruky alebo rovnocennej záruky zodpovedajúcej 110 % výšky zálohy.

Nástroj, ktorý verejný orgán poskytol ako záruku, sa považuje za ekvivalent záruky uvedenej v prvom pododseku za predpokladu, že orgán sa zaviaže uhradiť sumu, na ktorú sa daná záruka vzťahuje, ak sa nepreukáže nárok na vyplatenú zálohu.

3.   Záruka sa môže uvoľniť vtedy, ak príslušná platobná agentúra preukáže, že výška skutočných výdavkov zodpovedajúcich verejnej pomoci súvisiacej s investíciou presahuje výšku zálohy.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Pokiaľ ide o článok 56 ods. 2 prvý pododsek nariadenia (ES) č. 1974/2006, článok 1 ods. 12 sa uplatňuje od 1. januára 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 15.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s.16.“

3

(4)  Ú. v. EÚ L 25, 28.1.2011, s. 8.“

4

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/62

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 680/2011

zo 14. júla 2011,

ktorým sa stanovujú rozpočtové stropy na rok 2011 uplatniteľné na určité režimy priamej podpory ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 73/2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006 a (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (1), a najmä na jeho článok 51 ods. 2 prvý pododsek, článok 69 ods. 3, článok 87 ods. 3, článok 123 ods. 1, článok 128 ods. 1 druhý pododsek, článok 128 ods. 2 druhý pododsek a článok 131 ods. 4,

keďže:

| (1) | V prípade jednotlivých platieb podľa článkov 52, 53 a 54 uvedeného nariadenia je potrebné stanoviť rozpočtové stropy na rok 2011 pre členské štáty, ktoré uplatňujú režim jednotnej platby stanovený v hlave III nariadenia (ES) č. 73/2009 na rok 2011. |
| --- | --- |

(1)

V prípade jednotlivých platieb podľa článkov 52, 53 a 54 uvedeného nariadenia je potrebné stanoviť rozpočtové stropy na rok 2011 pre členské štáty, ktoré uplatňujú režim jednotnej platby stanovený v hlave III nariadenia (ES) č. 73/2009 na rok 2011.

| (2) | Je potrebné určiť rozpočtové stropy uplatniteľné na priame platby vylúčené z režimu jednotnej platby v roku 2011 v prípade členských štátov, ktoré v roku 2011 využívajú možnosť stanovenú v článku 87 nariadenia (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(2)

Je potrebné určiť rozpočtové stropy uplatniteľné na priame platby vylúčené z režimu jednotnej platby v roku 2011 v prípade členských štátov, ktoré v roku 2011 využívajú možnosť stanovenú v článku 87 nariadenia (ES) č. 73/2009.

| (3) | Je potrebné určiť rozpočtové stropy uplatniteľné na osobitnú podporu uvedenú v kapitole 5 hlavy III nariadenia (ES) č. 73/2009 na rok 2011 pre tie členské štáty, ktoré v roku 2011 využívajú možnosť stanovenú v článkoch 69 ods. 1 alebo 131 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné určiť rozpočtové stropy uplatniteľné na osobitnú podporu uvedenú v kapitole 5 hlavy III nariadenia (ES) č. 73/2009 na rok 2011 pre tie členské štáty, ktoré v roku 2011 využívajú možnosť stanovenú v článkoch 69 ods. 1 alebo 131 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009.

| (4) | V článku 69 ods. 4 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa výška podpory, ktorá sa môže použiť na akékoľvek viazané opatrenie stanovené v článku 68 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii), iii) a iv) a v článku 68 ods. 1 písm. b) a e), obmedzí na 3,5 % vnútroštátnych stropov uvedených v článku 40 toho istého nariadenia. Z dôvodu jasnosti by Komisia mala uverejniť strop, ktorý vyplýva zo sumy oznámenej členskými štátmi pre príslušné opatrenia. |
| --- | --- |

(4)

V článku 69 ods. 4 nariadenia (ES) č. 73/2009 sa výška podpory, ktorá sa môže použiť na akékoľvek viazané opatrenie stanovené v článku 68 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii), iii) a iv) a v článku 68 ods. 1 písm. b) a e), obmedzí na 3,5 % vnútroštátnych stropov uvedených v článku 40 toho istého nariadenia. Z dôvodu jasnosti by Komisia mala uverejniť strop, ktorý vyplýva zo sumy oznámenej členskými štátmi pre príslušné opatrenia.

| (5) | Podľa článku 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009 sú sumy vypočítané v súlade s článkom 69 ods. 7 uvedeného nariadenia ustanovené v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 1120/2009 z 29. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie režimu jednotnej platby ustanoveného v hlave III nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (2). Z dôvodu jasnosti by Komisia mala uverejniť sumy oznámené členskými štátmi, ktoré tieto štáty plánujú použiť v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009 sú sumy vypočítané v súlade s článkom 69 ods. 7 uvedeného nariadenia ustanovené v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 1120/2009 z 29. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie režimu jednotnej platby ustanoveného v hlave III nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 (2). Z dôvodu jasnosti by Komisia mala uverejniť sumy oznámené členskými štátmi, ktoré tieto štáty plánujú použiť v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009.

| (6) | Z dôvodu jasnosti by sa mali uverejniť rozpočtové stropy na rok 2011 pre režim jednotnej platby vyplývajúce z odpočítania stropov stanovených pre platby uvedené v článkoch 52, 53, 54, 68 a 87 nariadenia (ES) č. 73/2009 od stropov určených v prílohe VIII k tomu istému nariadeniu. Suma, ktorá sa má odpočítať od stropu uvedeného v prílohe VIII s cieľom financovať osobitnú podporu ustanovenú v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009, zodpovedá rozdielu medzi celkovou výškou osobitnej podpory oznámenej členskými štátmi a sumami oznámenými na financovanie osobitnej podpory v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) toho istého nariadenia. Ak sa členský štát, ktorý uplatňuje režim jednotnej platby, rozhodne poskytnúť podporu uvedenú v článku 68 ods. 1 písm. c), zahrnie sa suma oznámená Komisii do stropu režimu jednotnej platby, keďže táto podpora má formu zvýšenia jednotkovej hodnoty a/alebo počtu platobných nárokov poľnohospodára. |
| --- | --- |

(6)

Z dôvodu jasnosti by sa mali uverejniť rozpočtové stropy na rok 2011 pre režim jednotnej platby vyplývajúce z odpočítania stropov stanovených pre platby uvedené v článkoch 52, 53, 54, 68 a 87 nariadenia (ES) č. 73/2009 od stropov určených v prílohe VIII k tomu istému nariadeniu. Suma, ktorá sa má odpočítať od stropu uvedeného v prílohe VIII s cieľom financovať osobitnú podporu ustanovenú v článku 68 nariadenia (ES) č. 73/2009, zodpovedá rozdielu medzi celkovou výškou osobitnej podpory oznámenej členskými štátmi a sumami oznámenými na financovanie osobitnej podpory v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) toho istého nariadenia. Ak sa členský štát, ktorý uplatňuje režim jednotnej platby, rozhodne poskytnúť podporu uvedenú v článku 68 ods. 1 písm. c), zahrnie sa suma oznámená Komisii do stropu režimu jednotnej platby, keďže táto podpora má formu zvýšenia jednotkovej hodnoty a/alebo počtu platobných nárokov poľnohospodára.

| (7) | V súlade s článkom 123 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009 by sa mali stanoviť ročné finančné rámce na rok 2011 pre členské štáty, ktoré v roku 2010 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave V kapitole 2 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(7)

V súlade s článkom 123 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009 by sa mali stanoviť ročné finančné rámce na rok 2011 pre členské štáty, ktoré v roku 2010 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave V kapitole 2 uvedeného nariadenia.

| (8) | Z dôvodu jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie osobitnej platby na cukor v roku 2011 podľa článku 126 nariadenia (ES) č. 73/2009, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(8)

Z dôvodu jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie osobitnej platby na cukor v roku 2011 podľa článku 126 nariadenia (ES) č. 73/2009, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení.

| (9) | Z dôvodu jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie osobitnej platby na ovocie a zeleninu v roku 2011 podľa článku 127 nariadenia (ES) č. 73/2009, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(9)

Z dôvodu jasnosti by sa mala uverejniť maximálna výška finančných prostriedkov, ktoré majú členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu k dispozícii na poskytnutie osobitnej platby na ovocie a zeleninu v roku 2011 podľa článku 127 nariadenia (ES) č. 73/2009, ktorá sa stanovila na základe ich oznámení.

| (10) | Na rok 2011 by sa mali uverejniť rozpočtové stropy uplatniteľné na prechodné platby na ovocie a zeleninu v súlade s článkom 128 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 pre členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu, ktoré sa stanovili na základe ich oznámení. |
| --- | --- |

(10)

Na rok 2011 by sa mali uverejniť rozpočtové stropy uplatniteľné na prechodné platby na ovocie a zeleninu v súlade s článkom 128 ods. 1 a ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 pre členské štáty uplatňujúce režim jednotnej platby na plochu, ktoré sa stanovili na základe ich oznámení.

| (11) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre priame platby, |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre priame platby,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Rozpočtové stropy na rok 2011 uvedené v článku 51 ods. 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Rozpočtové stropy na rok 2011 uvedené v článku 87 ods. 3 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

3.   Rozpočtové stropy na rok 2011 uvedené v článku 69 ods. 3 a v článku 131 ods. 4 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe III k tomuto nariadeniu.

4.   Rozpočtové stropy na rok 2011 na podporu ustanovenú v článku 68 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii), iii) a iv) a v článku 68 ods. 1 písm. b) a e) nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

5.   Sumy, ktoré môžu členské štáty použiť v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009 na pokrytie osobitnej podpory stanovenej v článku 68 ods. 1 toho istého nariadenia sú stanovené v prílohe V k tomuto nariadeniu.

6.   Rozpočtové stropy na rok 2011 pre režim jednotnej platby uvedenej v hlave III nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe VI k tomuto nariadeniu.

7.   Ročné finančné rámce na rok 2011 uvedené v článku 123 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe VII k tomuto nariadeniu.

8.   Maximálne sumy finančných prostriedkov dostupné Českej republike, Maďarsku, Lotyšsku, Litve, Poľsku, Rumunsku a Slovensku na poskytnutie oddelenej platby na cukor v roku 2011 uvedenej v článku 126 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu.

9.   Maximálne sumy finančných prostriedkov dostupné Českej republike, Maďarsku, Poľsku a Slovensku na poskytnutie osobitnej platby na ovocie a zeleninu v roku 2011 uvedenej v článku 127 nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe IX k tomuto nariadeniu.

10.   Rozpočtové stropy na rok 2011 uvedené v článku 128 ods. 1 druhom pododseku a v článku 128 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 73/2009 sú stanovené v prílohe X k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 316, 2.12.2009, s. 1.

2

---

PRÍLOHA I

Rozpočtové stropy pre priame platby, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s článkami 52, 53 a 54 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Prémie na ovce a kozy | | 855 | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Doplnkové prémie na ovce a kozy | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Prémia na dojčiace kravy | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Doplnková prémia na dojčiace kravy | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Osobitná prémia na hovädzie mäso | | 33 085 | | | | | | 10 077 | | 37 446 |
| Prémia pri zabití, dospelé kusy | | | 47 175 | | | | 8 657 | | | |
| Prémia pri zabití, teľatá | 6 384 | | 560 | | | | 946 | | | |
| Rajčiaky – článok 54 ods. 1 | | | | 4 017 | | | 16 667 | | | |
| Ovocie a zelenina okrem rajčiakov – článok 54 ods. 2 | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(v mil. EUR)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Prémie na ovce a kozy

855

21 892

600

Doplnkové prémie na ovce a kozy

7 184

200

Prémia na dojčiace kravy

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Doplnková prémia na dojčiace kravy

19 389

26 000

99

9 462

Osobitná prémia na hovädzie mäso

33 085

10 077

37 446

Prémia pri zabití, dospelé kusy

47 175

8 657

Prémia pri zabití, teľatá

6 384

560

946

Rajčiaky – článok 54 ods. 1

4 017

16 667

Ovocie a zelenina okrem rajčiakov – článok 54 ods. 2

33 025

850

---

PRÍLOHA II

Rozpočtové stropy pre priame platby, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s ustanoveniami článku 87 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| | Španielsko | Francúzsko | Taliansko | Holandsko | Portugalsko | Fínsko |
| – | Podpora na osivo |

(v tis. EUR)

Španielsko

Francúzsko

Taliansko

Holandsko

Portugalsko

Fínsko

–

Podpora na osivo

10 347

2 310

13 321

726

272

1 150

---

PRÍLOHA III

Rozpočtové stropy pre osobitnú podporu stanovenú v článku 68 ods. 1 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Belgicko | 6 389 |
| Bulharsko | 19 326 |
| Česká republika | 31 826 |
| Dánsko | 15 800 |
| Nemecko | 2 000 |
| Estónsko | 1 253 |
| Írsko | 25 000 |
| Grécko | 108 000 |
| Španielsko | 247 865 |
| Francúzsko | 456 600 |
| Taliansko | 316 950 |
| Lotyšsko | 5 130 |
| Litva | 9 503 |
| Maďarsko | 77 290 |
| Holandsko | 21 965 |
| Rakúsko | 11 900 |
| Poľsko | 40 800 |
| Portugalsko | 32 411 |
| Rumunsko | 25 545 |
| Slovinsko | 11 699 |
| Slovensko | 11 000 |
| Fínsko | 47 555 |
| Švédsko | 3 434 |
| Spojené kráľovstvo | 29 800 |
| Poznámka: | Sumy, ktoré oznámili členské štáty na poskytnutie podpory uvedenej v článku 68 ods. 1 písm. c), ktoré sú zahrnuté v strope režimu jednotnej platby: |

(v tis. EUR)

Členský štát

Belgicko

6 389

Bulharsko

19 326

Česká republika

31 826

Dánsko

15 800

Nemecko

2 000

Estónsko

1 253

Írsko

25 000

Grécko

108 000

Španielsko

247 865

Francúzsko

456 600

Taliansko

316 950

Lotyšsko

5 130

Litva

9 503

Maďarsko

77 290

Holandsko

21 965

Rakúsko

11 900

Poľsko

40 800

Portugalsko

32 411

Rumunsko

25 545

Slovinsko

11 699

Slovensko

11 000

Fínsko

47 555

Švédsko

3 434

Spojené kráľovstvo

29 800

Poznámka:

Sumy, ktoré oznámili členské štáty na poskytnutie podpory uvedenej v článku 68 ods. 1 písm. c), ktoré sú zahrnuté v strope režimu jednotnej platby:

v Grécku: 30 000 tisíc EUR

v Slovinsku: 4 800 tisíc EUR.

---

PRÍLOHA IV

Rozpočtové stropy pre podporu stanovenú v článku 68 ods. 1 písm. a) bodoch i), ii), iii) a iv) a v článku 68 ods. 1 písm. b) a e) nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Belgicko | 6 389 |
| Bulharsko | 19 326 |
| Česká republika | 31 826 |
| Dánsko | 4 300 |
| Nemecko | 2 000 |
| Estónsko | 1 253 |
| Írsko | 25 000 |
| Grécko | 78 000 |
| Španielsko | 178 265 |
| Francúzsko | 272 600 |
| Taliansko | 147 950 |
| Lotyšsko | 5 130 |
| Litva | 9 503 |
| Maďarsko | 46 164 |
| Holandsko | 14 000 |
| Rakúsko | 11 900 |
| Poľsko | 40 800 |
| Portugalsko | 19 510 |
| Rumunsko | 25 545 |
| Slovinsko | 6 899 |
| Slovensko | 11 000 |
| Fínsko | 47 555 |
| Švédsko | 3 434 |
| Spojené kráľovstvo | 29 800 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Belgicko

6 389

Bulharsko

19 326

Česká republika

31 826

Dánsko

4 300

Nemecko

2 000

Estónsko

1 253

Írsko

25 000

Grécko

78 000

Španielsko

178 265

Francúzsko

272 600

Taliansko

147 950

Lotyšsko

5 130

Litva

9 503

Maďarsko

46 164

Holandsko

14 000

Rakúsko

11 900

Poľsko

40 800

Portugalsko

19 510

Rumunsko

25 545

Slovinsko

6 899

Slovensko

11 000

Fínsko

47 555

Švédsko

3 434

Spojené kráľovstvo

29 800

---

PRÍLOHA V

Sumy, ktoré majú členské štáty použiť v súlade s článkom 69 ods. 6 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009 na pokrytie osobitnej podpory stanovenej v článku 68 ods. 1 uvedeného nariadenia

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Belgicko | 6 389 |
| Dánsko | 15 800 |
| Írsko | 23 900 |
| Grécko | 70 000 |
| Španielsko | 144 200 |
| Francúzsko | 74 000 |
| Taliansko | 144 900 |
| Holandsko | 21 965 |
| Rakúsko | 11 900 |
| Portugalsko | 21 700 |
| Slovinsko | 4 800 |
| Fínsko | 4 762 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Belgicko

6 389

Dánsko

15 800

Írsko

23 900

Grécko

70 000

Španielsko

144 200

Francúzsko

74 000

Taliansko

144 900

Holandsko

21 965

Rakúsko

11 900

Portugalsko

21 700

Slovinsko

4 800

Fínsko

4 762

---

PRÍLOHA VI

Rozpočtové stropy pre režim jednotnej platby

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Belgicko | 508 479 |
| Dánsko | 997 381 |
| Nemecko | 5 769 994 |
| Írsko | 1 339 421 |
| Grécko | 2 223 798 |
| Španielsko | 4 676 132 |
| Francúzsko | 7 477 752 |
| Taliansko | 4 048 143 |
| Luxembursko | 37 679 |
| Malta | 4 726 |
| Holandsko | 852 443 |
| Rakúsko | 676 748 |
| Portugalsko | 435 505 |
| Slovinsko | 105 247 |
| Fínsko | 521 080 |
| Švédsko | 724 349 |
| Spojené kráľovstvo | 3 946 682 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Belgicko

508 479

Dánsko

997 381

Nemecko

5 769 994

Írsko

1 339 421

Grécko

2 223 798

Španielsko

4 676 132

Francúzsko

7 477 752

Taliansko

4 048 143

Luxembursko

37 679

Malta

4 726

Holandsko

852 443

Rakúsko

676 748

Portugalsko

435 505

Slovinsko

105 247

Fínsko

521 080

Švédsko

724 349

Spojené kráľovstvo

3 946 682

---

PRÍLOHA VII

Ročné finančné rámce pre režim jednotnej platby na plochu

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Bulharsko | 400 035 |
| Česká republika | 667 365 |
| Estónsko | 80 656 |
| Cyprus | 40 902 |
| Lotyšsko | 111 260 |
| Litva | 289 729 |
| Maďarsko | 958 593 |
| Poľsko | 2 280 455 |
| Rumunsko | 877 278 |
| Slovensko | 292 357 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Bulharsko

400 035

Česká republika

667 365

Estónsko

80 656

Cyprus

40 902

Lotyšsko

111 260

Litva

289 729

Maďarsko

958 593

Poľsko

2 280 455

Rumunsko

877 278

Slovensko

292 357

---

PRÍLOHA VIII

Maximálne sumy finančných prostriedkov dostupné členským štátom na poskytnutie osobitnej platby na cukor uvedenej v článku 126 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Česká republika | 44 245 |
| Lotyšsko | 3 308 |
| Litva | 10 260 |
| Maďarsko | 41 010 |
| Poľsko | 159 392 |
| Rumunsko | 5 051 |
| Slovensko | 19 289 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Česká republika

44 245

Lotyšsko

3 308

Litva

10 260

Maďarsko

41 010

Poľsko

159 392

Rumunsko

5 051

Slovensko

19 289

---

PRÍLOHA IX

Maximálne sumy finančných prostriedkov dostupné členským štátom na poskytnutie osobitnej platby na ovocie a zeleninu uvedenej v článku 127 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | |
| Česká republika | 414 |
| Maďarsko | 4 756 |
| Poľsko | 6 715 |
| Slovensko | 690 |

(v tis. EUR)

Členský štát

Česká republika

414

Maďarsko

4 756

Poľsko

6 715

Slovensko

690

---

PRÍLOHA X

Rozpočtové stropy pre prechodné platby v sektore ovocia a zeleniny uvedené v článku 128 nariadenia (ES) č. 73/2009

Kalendárny rok 2011

| (v tis. EUR) |
| --- |
| Členský štát | Cyprus | Rumunsko | Slovensko |
| Rajčiaky – článok 128 ods. 1 | | 869 | 335 |
| Ovocie a zelenina okrem rajčiakov – článok 128 ods. 2 | 3 359 | | |

(v tis. EUR)

Členský štát

Cyprus

Rumunsko

Slovensko

Rajčiaky – článok 128 ods. 1

869

335

Ovocie a zelenina okrem rajčiakov – článok 128 ods. 2

3 359

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/72

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 681/2011

zo 14. júla 2011,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 15. júla 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| AR | 19,4 |
| EC | 19,4 |
| MK | 50,0 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | AR | 22,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 63,9 |
| 0709 90 70 | AR | 24,9 |
| EC | 26,5 |
| TR | 110,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | AR | 60,9 |
| TR | 64,0 |
| UY | 70,0 |
| ZA | 76,3 |
| ZZ | 67,8 |
| 0808 10 80 | AR | 132,6 |
| BR | 78,0 |
| CA | 106,0 |
| CL | 95,5 |
| CN | 87,0 |
| EC | 60,7 |
| NZ | 111,4 |
| US | 170,2 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 104,1 |
| 0808 20 50 | AR | 133,6 |
| AU | 75,6 |
| CL | 86,0 |
| CN | 46,2 |
| NZ | 118,4 |
| ZA | 98,6 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 10 00 | AR | 75,0 |
| TR | 224,8 |
| XS | 138,6 |
| ZZ | 146,1 |
| 0809 20 95 | TR | 312,3 |
| ZZ | 312,3 |
| 0809 40 05 | BA | 62,0 |
| EC | 75,9 |
| ZZ | 69,0 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

49,0

AR

19,4

EC

19,4

MK

50,0

ZZ

34,5

0707 00 05

AR

22,0

TR

105,8

ZZ

63,9

0709 90 70

AR

24,9

EC

26,5

TR

110,5

ZZ

54,0

0805 50 10

AR

60,9

TR

64,0

UY

70,0

ZA

76,3

ZZ

67,8

0808 10 80

AR

132,6

BR

78,0

CA

106,0

CL

95,5

CN

87,0

EC

60,7

NZ

111,4

US

170,2

ZA

95,9

ZZ

104,1

0808 20 50

AR

133,6

AU

75,6

CL

86,0

CN

46,2

NZ

118,4

ZA

98,6

ZZ

93,1

0809 10 00

AR

75,0

TR

224,8

XS

138,6

ZZ

146,1

0809 20 95

TR

312,3

ZZ

312,3

0809 40 05

BA

62,0

EC

75,9

ZZ

69,0

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/74

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 682/2011

zo 14. júla 2011

o stanovovaní minimálnej colnej sadzby pre prvú čiastkovú verejnú súťaž v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 634/2011

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 187 v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 634/2011 (2) sa vyhlásila stála verejná súťaž na hospodársky rok 2010/2011 na dovoz cukru s číselným znakom KN 1701 pri zníženej colnej sadzbe. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 634/2011 (2) sa vyhlásila stála verejná súťaž na hospodársky rok 2010/2011 na dovoz cukru s číselným znakom KN 1701 pri zníženej colnej sadzbe.

| (2) | V súlade s článkom 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 634/2011 Komisia rozhodne na základe ponúk prijatých po vyhlásení čiastkovej verejnej súťaže, či stanoví alebo nestanoví minimálnu colnú sadzbu pre jednotlivé osemmiestne číselné znaky KN. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 634/2011 Komisia rozhodne na základe ponúk prijatých po vyhlásení čiastkovej verejnej súťaže, či stanoví alebo nestanoví minimálnu colnú sadzbu pre jednotlivé osemmiestne číselné znaky KN.

| (3) | Na základe ponúk prijatých v rámci prvej čiastkovej verejnej súťaže by sa mala stanoviť minimálna colná sadzba pre niektoré osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje číselný znak KN 1701, a nemala by sa stanoviť žiadna minimálna colná sadzba pre ostatné osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje uvedený číselný znak KN. |
| --- | --- |

(3)

Na základe ponúk prijatých v rámci prvej čiastkovej verejnej súťaže by sa mala stanoviť minimálna colná sadzba pre niektoré osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje číselný znak KN 1701, a nemala by sa stanoviť žiadna minimálna colná sadzba pre ostatné osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje uvedený číselný znak KN.

| (4) | S cieľom vyslať trhu rýchly signál a zaistiť účinné riadenie opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom vyslať trhu rýchly signál a zaistiť účinné riadenie opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (5) | Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru, |
| --- | --- |

(5)

Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prípade prvej čiastkovej verejnej súťaže v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 634/2011, ktorej lehota na predkladanie ponúk uplynula 13. júla 2011, sa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu stanovila alebo nestanovila minimálna colná sadzba pre osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje číselný znak KN 1701.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 170, 30.6.2011, p. 21.

2

---

PRÍLOHA

Minimálne colné sadzby

| (EUR/t) |
| --- |
| Osemmiestny číselný znak KN | Minimálna colná sadzba |
| 1 | 2 |
| 1701 11 10 | 131,11 |
| 1701 11 90 | 150,00 |
| 1701 12 10 | X |
| 1701 12 90 | X |
| 1701 91 00 | X |
| 1701 99 10 | 217,00 |
| 1701 99 90 | 180,00 |
| (—) | Nestanovuje sa žiadna minimálna colná sadzba (všetky ponuky sa zamietajú). |

(EUR/t)

Osemmiestny číselný znak KN

Minimálna colná sadzba

1

2

1701 11 10

131,11

1701 11 90

150,00

1701 12 10

X

1701 12 90

X

1701 91 00

X

1701 99 10

217,00

1701 99 90

180,00

(—)

Nestanovuje sa žiadna minimálna colná sadzba (všetky ponuky sa zamietajú).

| (X) | Žiadne ponuky. |
| --- | --- |

(X)

Žiadne ponuky.

---

ROZHODNUTIA

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/76 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/76

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. júla 2011

o oprave smernice 2010/19/EÚ, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, pokiaľ ide o zmenu a doplnenie príloh k smernici 2007/46/ES

(Text s významom pre EHP)

(2011/415/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 39 ods. 2,

keďže:

| (1) | Pri prijímaní smernice Komisie 2010/19/EÚ z 9. marca 2010, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (2), sa stala chyba. Smernicou 2010/19/EÚ sa zaviedli harmonizované požiadavky na zabraňovanie rozstreku všetkých kategórií vozidiel, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 91/226/EHS (3). Zodpovedajúcim spôsobom boli na účely prispôsobenia technickému pokroku touto smernicou zmenené a doplnené prílohy IV a XI k smernici 2007/46/ES. Pretože tieto prílohy už boli nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1060/2008 zo 7. októbra 2008, ktorým sa nahrádzajú prílohy I, III, IV, VI, VII, XI a XV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (4), zmenené a doplnené niekoľkými nariadeniami, ich následné zmeny a doplnenia mali byť tiež vykonané nariadením. V záujme právnej zrozumiteľnosti je preto vhodné opraviť smernicu 2010/19/EÚ. |
| --- | --- |

(1)

Pri prijímaní smernice Komisie 2010/19/EÚ z 9. marca 2010, ktorou sa na účely prispôsobenia technickému pokroku v oblasti systémov zabraňujúcich rozstreku určitých kategórií motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel mení a dopĺňa smernica Rady 91/226/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (2), sa stala chyba. Smernicou 2010/19/EÚ sa zaviedli harmonizované požiadavky na zabraňovanie rozstreku všetkých kategórií vozidiel, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 91/226/EHS (3). Zodpovedajúcim spôsobom boli na účely prispôsobenia technickému pokroku touto smernicou zmenené a doplnené prílohy IV a XI k smernici 2007/46/ES. Pretože tieto prílohy už boli nahradené nariadením Komisie (ES) č. 1060/2008 zo 7. októbra 2008, ktorým sa nahrádzajú prílohy I, III, IV, VI, VII, XI a XV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (4), zmenené a doplnené niekoľkými nariadeniami, ich následné zmeny a doplnenia mali byť tiež vykonané nariadením. V záujme právnej zrozumiteľnosti je preto vhodné opraviť smernicu 2010/19/EÚ.

| (2) | Článok 2 smernice 2010/19/EÚ by sa preto mal vypustiť. |
| --- | --- |

(2)

Článok 2 smernice 2010/19/EÚ by sa preto mal vypustiť.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Technického výboru – motorové vozidlá,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Článok 2 smernice 2010/19/EÚ sa vypúšťa.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvý deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 72, 20.3.2010, s. 17.

2

(3)  Ú. v. ES L 103, 23.4.1991, s. 5.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 292, 31.10.2008, s. 1.

4

---

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/77

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. júla 2011,

ktorým sa schvaľujú určité zmenené a doplnené programy eradikácie a monitorovania chorôb zvierat a zoonóz na rok 2011 a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/712/EÚ, pokiaľ ide o finančný príspevok Únie na určité programy schválené uvedeným rozhodnutím

[oznámené pod číslom K(2011) 4993]

(2011/416/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/470/ES z 25. mája 2009 o výdavkoch na veterinárnom úseku (1), a najmä na jeho článok 27 ods. 5 a 6,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím 2009/470/ES sa stanovujú postupy, ktorými sa riadi finančné prispievanie Únie na programy eradikácie, kontroly a monitorovania chorôb zvierat a zoonóz. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2009/470/ES sa stanovujú postupy, ktorými sa riadi finančné prispievanie Únie na programy eradikácie, kontroly a monitorovania chorôb zvierat a zoonóz.

| (2) | Rozhodnutím Komisie 2008/341/ES z 25. apríla 2008, ktorým sa stanovujú kritériá Spoločenstva pre národné programy eradikácie, kontroly a monitorovania určitých chorôb zvierat a zoonóz (2), sa stanovuje, že programy predložené členskými štátmi musia spĺňať prinajmenšom kritériá ustanovené v prílohe k uvedenému rozhodnutiu, aby mohli byť schválené v rámci finančných opatrení Únie. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komisie 2008/341/ES z 25. apríla 2008, ktorým sa stanovujú kritériá Spoločenstva pre národné programy eradikácie, kontroly a monitorovania určitých chorôb zvierat a zoonóz (2), sa stanovuje, že programy predložené členskými štátmi musia spĺňať prinajmenšom kritériá ustanovené v prílohe k uvedenému rozhodnutiu, aby mohli byť schválené v rámci finančných opatrení Únie.

| (3) | V rozhodnutí Komisie 2010/712/EÚ z 23. novembra 2010, ktorým sa schvaľujú ročné a viacročné programy a finančný príspevok Únie na eradikáciu, kontrolu a monitorovanie určitých chorôb zvierat a zoonóz predložené členskými štátmi na rok 2011 a nasledujúce roky (3), sa schvaľujú určité národné programy a stanovuje sa miera a maximálna výška finančného príspevku Únie na každý program predložený členskými štátmi. |
| --- | --- |

(3)

V rozhodnutí Komisie 2010/712/EÚ z 23. novembra 2010, ktorým sa schvaľujú ročné a viacročné programy a finančný príspevok Únie na eradikáciu, kontrolu a monitorovanie určitých chorôb zvierat a zoonóz predložené členskými štátmi na rok 2011 a nasledujúce roky (3), sa schvaľujú určité národné programy a stanovuje sa miera a maximálna výška finančného príspevku Únie na každý program predložený členskými štátmi.

| (4) | Španielsko predložilo zmenený a doplnený program na monitorovanie a eradikáciu katarálnej horúčky oviec s cieľom zaviesť v nadväznosti na ohniská danej choroby povinné očkovanie proti sérotypu 8 v určitých oblastiach. |
| --- | --- |

(4)

Španielsko predložilo zmenený a doplnený program na monitorovanie a eradikáciu katarálnej horúčky oviec s cieľom zaviesť v nadväznosti na ohniská danej choroby povinné očkovanie proti sérotypu 8 v určitých oblastiach.

| (5) | Slovensko predložilo zmenený a doplnený program očkovania na eradikáciu besnoty s cieľom rozšíriť oblasť distribúcie návnad po výskyte choroby v hraničných oblastiach Poľska. |
| --- | --- |

(5)

Slovensko predložilo zmenený a doplnený program očkovania na eradikáciu besnoty s cieľom rozšíriť oblasť distribúcie návnad po výskyte choroby v hraničných oblastiach Poľska.

| (6) | Poľsko a Fínsko predložili zmenené a doplnené programy na eradikácu besnoty s cieľom zahrnúť do nich činnosti orálneho očkovania v určitých oblastiach susedných tretích krajín hraničiacich s Úniou na účely ochrany Únie pred opätovným zavedením besnoty prostredníctvom presunu nakazených voľne žijúcich zvierat cez spoločné hranice. |
| --- | --- |

(6)

Poľsko a Fínsko predložili zmenené a doplnené programy na eradikácu besnoty s cieľom zahrnúť do nich činnosti orálneho očkovania v určitých oblastiach susedných tretích krajín hraničiacich s Úniou na účely ochrany Únie pred opätovným zavedením besnoty prostredníctvom presunu nakazených voľne žijúcich zvierat cez spoločné hranice.

| (7) | Komisia posúdila zmenené a doplnené programy, ktoré predložilo Španielsko, Poľsko, Slovensko a Fínsko, tak z veterinárneho, ako aj finančného hľadiska. Zistilo sa, že tieto programy sú v súlade s príslušnými veterinárnymi predpismi Únie, a najmä s kritériami stanovenými v rozhodnutí 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(7)

Komisia posúdila zmenené a doplnené programy, ktoré predložilo Španielsko, Poľsko, Slovensko a Fínsko, tak z veterinárneho, ako aj finančného hľadiska. Zistilo sa, že tieto programy sú v súlade s príslušnými veterinárnymi predpismi Únie, a najmä s kritériami stanovenými v rozhodnutí 2008/341/ES.

| (8) | Zmenené a doplnené programy, ktoré predložilo Španielsko, Poľsko, Slovensko a Fínsko, by sa preto mali schváliť. |
| --- | --- |

(8)

Zmenené a doplnené programy, ktoré predložilo Španielsko, Poľsko, Slovensko a Fínsko, by sa preto mali schváliť.

| (9) | Rozhodnutím 2010/712/EÚ sa stanovuje finančný príspevok Únie pre Slovensko na tie činnosti orálneho očkovania, ktoré sú zahrnuté v ročnom programe na eradikáciu besnoty v danom členskom štáte, ktoré sa vykonávajú v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín. Rozhodnutím sa okrem toho stanovuje finančný príspevok Únie pre Litvu na tie činnosti orálneho očkovania, ktoré sú zahrnuté vo viacročnom programe na eradikáciu besnoty v danom členskom štáte, ktoré sa vykonávajú v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutím 2010/712/EÚ sa stanovuje finančný príspevok Únie pre Slovensko na tie činnosti orálneho očkovania, ktoré sú zahrnuté v ročnom programe na eradikáciu besnoty v danom členskom štáte, ktoré sa vykonávajú v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín. Rozhodnutím sa okrem toho stanovuje finančný príspevok Únie pre Litvu na tie činnosti orálneho očkovania, ktoré sú zahrnuté vo viacročnom programe na eradikáciu besnoty v danom členskom štáte, ktoré sa vykonávajú v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín.

| (10) | Preto je vhodné poskytnúť finančný príspevok Únie tiež pre tie časti programov na eradikáciu besnoty v Poľsku a Fínsku, ktoré sú vykonávané v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín hraničiacich s Úniou. |
| --- | --- |

(10)

Preto je vhodné poskytnúť finančný príspevok Únie tiež pre tie časti programov na eradikáciu besnoty v Poľsku a Fínsku, ktoré sú vykonávané v hraničných oblastiach susediacich tretích krajín hraničiacich s Úniou.

| (11) | Schválenie zmenených a doplnených programov na eradikáciu besnoty, ktoré predložilo Poľsko a Fínsko, týmto rozhodnutím má vplyv na výšku čiastok potrebných na vykonávanie programov schválených pre tieto členské štáty rozhodnutím 2010/712/EÚ. Maximálna výška finančného príspevku Únie na programy eradikácie besnoty v Poľsku a vo Fínsku, stanovená uvedeným rozhodnutím, by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť. |
| --- | --- |

(11)

Schválenie zmenených a doplnených programov na eradikáciu besnoty, ktoré predložilo Poľsko a Fínsko, týmto rozhodnutím má vplyv na výšku čiastok potrebných na vykonávanie programov schválených pre tieto členské štáty rozhodnutím 2010/712/EÚ. Maximálna výška finančného príspevku Únie na programy eradikácie besnoty v Poľsku a vo Fínsku, stanovená uvedeným rozhodnutím, by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom upraviť.

| (12) | Rozhodnutie 2010/712/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutie 2010/712/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (13) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(13)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmenený a doplnený program monitorovania a eradikácie katarálnej horúčky oviec, ktorý predložilo Španielsko 1. februára 2011, sa týmto schvaľuje na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011.

Článok 2

Zmenené a doplnené programy eradikácie besnoty, ktoré predložilo Poľsko 5. apríla 2011, Slovensko 13. decembra 2010 a Fínsko 12. apríla 2011, sa týmto schvaľujú na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011.

Článok 3

Článok 10 rozhodnutia 2010/712/EÚ sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | V odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | nepresiahne:






  i) | 1 800 000 EUR pre Bulharsko; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

nepresiahne:

i)

1 800 000 EUR pre Bulharsko;

| ii) | 620 000 EUR pre Estónsko; |
| --- | --- |

ii)

620 000 EUR pre Estónsko;

| iii) | 1 450 000 EUR pre Maďarsko; |
| --- | --- |

iii)

1 450 000 EUR pre Maďarsko;

| iv) | 7 110 000 EUR pre Poľsko; |
| --- | --- |

iv)

7 110 000 EUR pre Poľsko;

| v) | 5 000 000 EUR pre Rumunsko; |
| --- | --- |

v)

5 000 000 EUR pre Rumunsko;

| vi) | 700 000 EUR pre Slovensko; |
| --- | --- |

vi)

700 000 EUR pre Slovensko;

| vii) | 200 000 EUR pre Fínsko.“ |
| --- | --- |

vii)

200 000 EUR pre Fínsko.“

| 2. | Odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Bez ohľadu na odseky 2 a 3 pri častiach poľských, slovenských a fínskych programov, ktoré sa budú vykonávať mimo územia Únie, finančný príspevok Únie:






  a) | poskytuje sa len na náklady na nákup a distribúciu orálnych očkovacích látok a návnad; |
| --- | --- | --- |

2.

Odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Bez ohľadu na odseky 2 a 3 pri častiach poľských, slovenských a fínskych programov, ktoré sa budú vykonávať mimo územia Únie, finančný príspevok Únie:

a)

poskytuje sa len na náklady na nákup a distribúciu orálnych očkovacích látok a návnad;

| b) | je vo výške 100 % a |
| --- | --- |

b)

je vo výške 100 % a

| c) | nepresahuje:






  i) | 630 000 EUR pre Poľsko; |
| --- | --- | --- |

c)

nepresahuje:

i)

630 000 EUR pre Poľsko;

| ii) | 250 000 EUR pre Slovensko; |
| --- | --- |

ii)

250 000 EUR pre Slovensko;

| iii) | 65 000 EUR pre Fínsko.“ |
| --- | --- |

iii)

65 000 EUR pre Fínsko.“

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 14. júla 2011

Za Komisiu

John DALLI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 115, 29.4.2008, s. 44.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2010, s. 18.

3

---

Korigendá

| 15.7.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 185/79 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 185/79

---

Korigendum k rozhodnutiu Rady 2011/332/SZBP zo 7. júna 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

(
  Úradný vestník Európskej únie L 149 z 8. júna 2011
  )

Na strane 10 v článku 1 text nového odseku 2a článku 6 rozhodnutia 2011/137/SZBP:

namiesto:

„2a.   Zákaz poskytovať finančné prostriedky, finančné aktíva alebo hospodárske zdroje osobám alebo subjektom uvedeným v odseku 1 písm. b) nebráni, pokiaľ ide o prístavné orgány, v tom, aby sa do 15. júla 2011 plnili zmluvy uzavreté pred dátumom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia s výnimkou zmlúv, ktoré sa týkajú ropy, plynu a rafinovaných výrobkov.“

má byť:

„2a.   Zákaz poskytovať finančné prostriedky, finančné aktíva alebo hospodárske zdroje osobám alebo subjektom uvedeným v odseku 1 písm. b) nebráni, pokiaľ ide o prístavné orgány, v tom, aby sa do 15. júla 2011 plnili zmluvy uzavreté pred 7. júnom 2011 s výnimkou zmlúv, ktoré sa týkajú ropy, plynu a rafinovaných výrobkov.“

---