# Den Europæiske Unions L 232/2011

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2011.232.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 232 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 54. årgang9. september 2011 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2011.232.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 232

Dansk udgave

Retsforskrifter

54. årgang9. september 2011

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2011/530/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 31. marts 2011 om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af et samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde | 1 |
| Samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde | 2 |
| | | 2011/531/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 16. juni 2011 om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg vedrørende afgørelsen om vedtagelse af et bilag om luftfartssikkerhed til samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde | 8 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 905/2011 af 1. september 2011 om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien | 14 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 906/2011 af 2. september 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 193/2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien og ændring af forordning (EF) nr. 192/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien | 19 |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 907/2011 af 6. september 2011 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan | 29 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2011 af 8. september 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 31 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2011/530/EU

*

Rådets afgørelse af 31. marts 2011 om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af et samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

1

Samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

2

2011/531/EU

*

Rådets afgørelse af 16. juni 2011 om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg vedrørende afgørelsen om vedtagelse af et bilag om luftfartssikkerhed til samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

8

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 905/2011 af 1. september 2011 om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien

14

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 906/2011 af 2. september 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 193/2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien og ændring af forordning (EF) nr. 192/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien

19

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 907/2011 af 6. september 2011 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan

29

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2011 af 8. september 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

31

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 31. marts 2011

om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af et samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

(2011/530/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har forhandlet et samarbejdsmemorandum med Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (»samarbejdsmemorandummet«) i overensstemmelse med det mandat, som Rådet vedtog den 17. december 2009 om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har forhandlet et samarbejdsmemorandum med Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (»samarbejdsmemorandummet«) i overensstemmelse med det mandat, som Rådet vedtog den 17. december 2009 om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger.

| (2) | Samarbejdsmemorandummet blev paraferet af begge parter den 27. september 2010 i forbindelse med Organisationen for International Civil Luftfarts 37. møde i Montreal. |
| --- | --- |

(2)

Samarbejdsmemorandummet blev paraferet af begge parter den 27. september 2010 i forbindelse med Organisationen for International Civil Luftfarts 37. møde i Montreal.

| (3) | Samarbejdsmemorandummet, bør undertegnes og anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for dets indgåelse — |
| --- | --- |

(3)

Samarbejdsmemorandummet, bør undertegnes og anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for dets indgåelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (»samarbejdsmemorandummet«) godkendes herved på Unionens vegne med forbehold af indgåelse af samarbejdsmemorandummet.

Teksten til samarbejdsmemorandummet er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges hermed til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne samarbejdsmemorandummet på Unionens vegne.

Artikel 3

Samarbejdsmemorandummets anvendes midlertidigt fra undertegnelsen indtil afslutningen af procedurerne for dets indgåelse (1).

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. marts 2011.

På Rådets vegne

VÖLNER P.

Formand

---

(1)  Datoen for samarbejdsmemorandummets undertegnelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

SAMARBEJDSMEMORANDUM

mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

DEN EUROPÆISKE UNION (»EU«),

og

ORGANISATIONEN FOR INTERNATIONAL CIVIL LUFTFART (»ICAO«),

i det følgende benævnt »parterne«,

SOM HENVISER TIL konventionen angående international civil luftfart, som blev undertegnet i Chicago den 7. december 1944 (i det følgende benævnt »Chicago-konventionen«), særlig artikel 55, litra a), og artikel 65,

SOM HENVISER TIL traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218 og 220,

SOM ERINDRER SIG ICAO-forsamlingens resolution A1-10, hvorved ICAO-Rådet bemyndigedes til at indgå passende ordninger med offentlige internationale organisationer, hvis aktiviteter øver indflydelse på international civil luftfart, navnlig om teknisk samarbejde, udveksling af oplysninger og dokumenter, mødedeltagelse og andre anliggender, som vil kunne fremme et effektivt samarbejde,

SOM HENVISER TIL ICAO's politik og ramme for samarbejde med regionale civile luftfartsorganer og regionale organisationer, der bl.a. tilsigter at indgå samarbejdsaftaler med disse organer og organisationer, således som dette er anbefalet af et EF/ICAO-symposium om regionale organisationer, der fandt sted den 10.-11. april 2008 i Montreal,

SOM TAGER HENSYN TIL, at de fleste ICAO-standarder inden for luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse indgår i den relevante EU-lovgivning,

SOM TAGER HENSYN TIL det samarbejdsmemorandum (MOC) mellem Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) vedrørende kontrol med sikkerheden og beslægtede spørgsmål, der blev undertegnet i Montreal den 21. marts 2006,

SOM TAGER HENSYN TIL det samarbejdsmemorandum mellem Det Europæiske Fællesskab og Organisationen for International Civil Luftfart vedrørende sikkerhedskontrol/-inspektioner og beslægtede spørgsmål, der blev undertegnet i Montreal den 17. september 2008,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at Det Europæiske Fællesskab og FN den 29. april 2003 undertegnede en ny finansiel og administrativ rammeaftale mellem EF og FN (FAFA), som ICAO tilsluttede sig i kraft af en aftale med Det Europæiske Fællesskab, som blev undertegnet den 7. december 2004,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at dette samarbejdsmemorandum ikke træder i stedet for eller foregriber nogen form for samarbejde mellem parterne, så længe de forbliver i kraft,

SOM HENVISER TIL ICAO-forsamlingens resolution A36-2, der bl.a. anerkender, at oprettelsen af regionale eller subregionale systemer til kontrol med sikkerheden, herunder regionale organisationer for kontrol med sikkerheden, har store muligheder for at bistå stater med at opfylde deres forpligtelser i medfør af Chicago-konventionen i kraft af stordriftsfordele og harmonisering i en større skala, og hvori generalsekretæren også anmodes om fortsat at sørge for koordinering og samarbejde mellem ICAOs program for vurdering af det almindelige sikkerhedstilsyn (USOAP) og andre organisationers programmer for luftfartssikkerhed, og endvidere pålægger Rådet at fremme konceptet med regionale og subregionale systemer til kontrol med sikkerheden og herunder regionale organisationer for kontrol med sikkerheden,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne deler visionen om at opnå den højeste grad af ensartethed af europæiske forskrifter, krav og procedurer med henblik på at opnå overensstemmelse med ICAO's standarder, jf. Chicago-konventionens bilag, af hensyn til luftfartssikkerheden, sikkerhedsbeskyttelsen af luftfarten, lufttrafikstyringen og miljøbeskyttelsen,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at hver part spiller en vigtig rolle i opfyldelsen af dette mål,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne ønsker at engagere sig i og kommunikere med hinanden om regionalt samarbejde,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EU har vedtaget fælles regler for luftfartssikkerhed og sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, og at Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og Europa-Kommissionen udfører inspektion i EU-medlemsstaterne for at overvåge anvendelsen af disse regler,

SOM MINDER OM, at Europa-Kommissionen har håndhævelsesbeføjelser med henblik på at sikre gennemførelsen af EU-lovgivningen i EU inden for luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse,

SOM MINDER OM, at hovedformålet med ICAO’s kontrolprogram og EU's inspektionsprogrammer er at fremme luftfartssikkerheden og sikkerhedsbeskyttelsen af luftfarten ved at vurdere gennemførelsen af de respektive standarder, fastslå eventuelle mangler og om nødvendigt sikre udbedring af mangler i EU,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at EU har oprettet et kontor i Montreal for at styrke forbindelserne og samarbejdet mellem EU og ICAO og åbne mulighed for at øge EU's deltagelse i og bidrag til ICAO's aktiviteter i ICAO's hovedkvarter,

SOM FINDER, at det uden at foregribe EU-medlemsstaternes rettigheder og pligter i medfør af Chicago-konventionen eller forbindelserne mellem EU-medlemsstaterne og ICAO via disses medlemskab af ICAO er ønskeligt at oprette et gensidigt samarbejde mellem EU og ICAO på områderne luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse på en sådan måde, at der sikres en større harmonisering af standarder og en tættere koordinering af de respektive aktiviteter og med henblik på at nå frem til en bedre udnyttelse af begrænsede ressourcer og undgå dobbeltarbejde, samtidig med at begge parters integritet bevares,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne anerkender behovet for — i det omfang dette er påkrævet i henhold til deres respektive regler — at beskytte fortrolige oplysninger, der modtages fra den anden part,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

1.   Generelle bestemmelser

Parterne er enige om at styrke deres forbindelser og skabe et tættere samarbejde på områderne luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse og i overensstemmelse med deres fastsatte forretningsorden at lette deres deltagelse i aktiviteter og mødedeltagelse som observatører ved at undertegne dette samarbejdsmemorandum (MOC) til gavn for den internationale civile luftfart.

Dette samarbejdsmemorandum foregriber hverken EU-medlemsstaternes rettigheder eller pligter i medfør af Chicago-konventionen eller forbindelserne mellem ICAO og EU-medlemsstaterne via medlemsstaternes medlemskab af ICAO.

Dette samarbejdsmemorandum skal ikke omfatte ICAO's eller EU's beslutningstagning, herunder standardisering og regelfastsættelse, men skal oprette et forskriftssamarbejde i disse aktiviteters forberedende faser.

Den Europæiske Unions kontor i Montreal, der repræsenterer EU over for ICAO's hovedkvarter, skal ophjælpe forbindelserne mellem EU og ICAO og være EU's hovedkontaktpunkt for ICAO i alle anliggender vedrørende gennemførelsen af dette samarbejdsmemorandum.

2.   Formål

| 2.1. | Dette samarbejdsmemorandum skal:






  a) | etablere en ramme for at styrke forbindelserne mellem parterne |
| --- | --- | --- |

2.1.

Dette samarbejdsmemorandum skal:

a)

etablere en ramme for at styrke forbindelserne mellem parterne

| b) | styrke samarbejdet mellem parterne |
| --- | --- |

b)

styrke samarbejdet mellem parterne

| c) | udpege parternes fælles samarbejdsområder og |
| --- | --- |

c)

udpege parternes fælles samarbejdsområder og

| d) | fastlægge vilkår, betingelser og mekanismer, hvormed parternes samarbejde gennemføres. |
| --- | --- |

d)

fastlægge vilkår, betingelser og mekanismer, hvormed parternes samarbejde gennemføres.

3.   Anvendelsesområde

| 3.1. | Dette samarbejdsmemorandum skal fastsætte parternes samarbejde på følgende områder:






  a) | luftfartssikkerhed |
| --- | --- | --- |

3.1.

Dette samarbejdsmemorandum skal fastsætte parternes samarbejde på følgende områder:

a)

luftfartssikkerhed

| b) | sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten |
| --- | --- |

b)

sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten

| c) | lufttrafikstyring og |
| --- | --- |

c)

lufttrafikstyring og

| d) | miljøbeskyttelse. |
| --- | --- |

d)

miljøbeskyttelse.

| 3.2. | Hvert af de i denne artikels stk. 3.1 nævnte områder skal være genstand for særskilte bilag til dette samarbejdsmemorandum. |
| --- | --- |

3.2.

Hvert af de i denne artikels stk. 3.1 nævnte områder skal være genstand for særskilte bilag til dette samarbejdsmemorandum.

| 3.3. | Parterne kan fastsætte arbejdsgange med angivelse af de i fællesskab aftalte mekanismer og procedurer, som er nødvendige for på effektiv vis at gennemføre de samarbejdsaktiviteter, som er fastsat i bilagene til dette samarbejdsmemorandum. |
| --- | --- |

3.3.

Parterne kan fastsætte arbejdsgange med angivelse af de i fællesskab aftalte mekanismer og procedurer, som er nødvendige for på effektiv vis at gennemføre de samarbejdsaktiviteter, som er fastsat i bilagene til dette samarbejdsmemorandum.

| 3.4. | De bilag, der vedtages i medfør af dette samarbejdsmemorandum, skal indgå som en integrerende del af dette samarbejdsmemorandum. |
| --- | --- |

3.4.

De bilag, der vedtages i medfør af dette samarbejdsmemorandum, skal indgå som en integrerende del af dette samarbejdsmemorandum.

4.   Samarbejdsformer

| 4.1. | Parterne skal:






  a) | fastsætte mekanismer med henblik på høring, koordinering og samarbejde samt informationsudveksling |
| --- | --- | --- |

4.1.

Parterne skal:

a)

fastsætte mekanismer med henblik på høring, koordinering og samarbejde samt informationsudveksling

| b) | lette harmoniseringen af præstationskrav og interoperabilitet i henseende til nye teknologier og systemer |
| --- | --- |

b)

lette harmoniseringen af præstationskrav og interoperabilitet i henseende til nye teknologier og systemer

| c) | koordinere programmer og resultater vedrørende henholdsvis audit og inspektion samt aktiviteter vedrørende teknisk bistand for at gøre bedre brug af de begrænsede ressourcer og undgå dobbeltarbejde |
| --- | --- |

c)

koordinere programmer og resultater vedrørende henholdsvis audit og inspektion samt aktiviteter vedrørende teknisk bistand for at gøre bedre brug af de begrænsede ressourcer og undgå dobbeltarbejde

| d) | udveksle oplysninger om overholdelsen af ICAO's standarder |
| --- | --- |

d)

udveksle oplysninger om overholdelsen af ICAO's standarder

| e) | etablere ordninger således, at EU kan tilbyde ekspertise og ressourcer til ICAO, bl.a. i form af udstationeringer under generalsekretærens eksklusive myndighed, teknisk bistand og specialuddannelse, når dette er praktisk muligt |
| --- | --- |

e)

etablere ordninger således, at EU kan tilbyde ekspertise og ressourcer til ICAO, bl.a. i form af udstationeringer under generalsekretærens eksklusive myndighed, teknisk bistand og specialuddannelse, når dette er praktisk muligt

| f) | tillade deltagelse af en part i aktiviteter hos den anden part inden for audit- og inspektionsprogrammer og uddannelsesprogrammer, idet EU-observatører kun må deltage i audit-besøg af EU-stater med sidstnævntes godkendelse, og EU-eksperter, som deltager i ICAO's audit i forbindelse med udstationering som ICAO-auditorer, skal behandle alle oplysninger i relation til audit-besøget strengt fortroligt i overensstemmelse med ICAO's gældende bestemmelser og |
| --- | --- |

f)

tillade deltagelse af en part i aktiviteter hos den anden part inden for audit- og inspektionsprogrammer og uddannelsesprogrammer, idet EU-observatører kun må deltage i audit-besøg af EU-stater med sidstnævntes godkendelse, og EU-eksperter, som deltager i ICAO's audit i forbindelse med udstationering som ICAO-auditorer, skal behandle alle oplysninger i relation til audit-besøget strengt fortroligt i overensstemmelse med ICAO's gældende bestemmelser og

| g) | med forbehold af begge parters forpligtelser i henseende til ikke-frigivelse af oplysninger, og medmindre andet fremgår af deres respektive fortrolighedsbestemmelser, jf. artikel 6, dele elektroniske oplysninger, data og officielle udgivelser, sørge for gensidig adgang til databaser og styrke forbindelserne mellem dem med henblik på at supplere den anden parts eksisterende databaser. |
| --- | --- |

g)

med forbehold af begge parters forpligtelser i henseende til ikke-frigivelse af oplysninger, og medmindre andet fremgår af deres respektive fortrolighedsbestemmelser, jf. artikel 6, dele elektroniske oplysninger, data og officielle udgivelser, sørge for gensidig adgang til databaser og styrke forbindelserne mellem dem med henblik på at supplere den anden parts eksisterende databaser.

5.   Samarbejdsaktiviteter

| 5.1. | Parterne er enige om, jf. bilagene til dette samarbejdsmemorandum, at udføre følgende samarbejdsaktiviteter i fællesskab. Parterne skal:






  5.1.1. | oprette mekanismer med henblik på høring, samarbejde og deling af oplysninger og herunder:






  a) | oprette og gennemføre fælles mekanismer for regelmæssig dialog, høring og informationsudveksling |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

Parterne er enige om, jf. bilagene til dette samarbejdsmemorandum, at udføre følgende samarbejdsaktiviteter i fællesskab. Parterne skal:

5.1.1.

oprette mekanismer med henblik på høring, samarbejde og deling af oplysninger og herunder:

a)

oprette og gennemføre fælles mekanismer for regelmæssig dialog, høring og informationsudveksling

| b) | sikre, at hver part holdes informeret rettidigt om afgørelser, aktiviteter, initiativer, møder og begivenheder af relevans for dette samarbejdsmemorandum på områderne luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse, og at parten modtager relevant dokumentation. Der kan gives orienteringer, når dette er relevant |
| --- | --- |

b)

sikre, at hver part holdes informeret rettidigt om afgørelser, aktiviteter, initiativer, møder og begivenheder af relevans for dette samarbejdsmemorandum på områderne luftfartssikkerhed, sikkerhedsbeskyttelse af luftfarten, lufttrafikstyring og miljøbeskyttelse, og at parten modtager relevant dokumentation. Der kan gives orienteringer, når dette er relevant

| c) | give adgang uden beregning til alle officielle dokumenter og offentliggørelser |
| --- | --- |

c)

give adgang uden beregning til alle officielle dokumenter og offentliggørelser

| d) | stille databaser og oplysninger på websteder til rådighed for den anden part og |
| --- | --- |

d)

stille databaser og oplysninger på websteder til rådighed for den anden part og

| e) | sikre, at EU modtager og har elektronisk adgang til alle ICAO's State Letters, hvis indhold har relevans for dette samarbejdsmemorandums og dets bilags anvendelsesområde |
| --- | --- |

e)

sikre, at EU modtager og har elektronisk adgang til alle ICAO's State Letters, hvis indhold har relevans for dette samarbejdsmemorandums og dets bilags anvendelsesområde

| 5.1.2. | fastsætte rammer for samarbejdet for bedre at koordinere audit- og inspektionsprogrammer med henblik på at udnytte begrænsede ressourcer bedre og undgå dobbeltarbejde |
| --- | --- |

5.1.2.

fastsætte rammer for samarbejdet for bedre at koordinere audit- og inspektionsprogrammer med henblik på at udnytte begrænsede ressourcer bedre og undgå dobbeltarbejde

| 5.1.3. | oprette fælles mekanismer for en tæt koordinering af programplanlægning og teknisk bistand |
| --- | --- |

5.1.3.

oprette fælles mekanismer for en tæt koordinering af programplanlægning og teknisk bistand

| 5.1.4. | samarbejde om at fremme global interoperabilitet for nye teknologier og systemer og oprette fælles mekanismer for at styrke samarbejde med hensyn til brugen af nye teknologier |
| --- | --- |

5.1.4.

samarbejde om at fremme global interoperabilitet for nye teknologier og systemer og oprette fælles mekanismer for at styrke samarbejde med hensyn til brugen af nye teknologier

| 5.1.5. | sikre gensidige høringer rettidigt med henblik på at skabe bedre koordinering og sammenhæng mellem forskrifter, politikker, fremgangsmåder og ICAO's standarder og anbefalinger (SARP) |
| --- | --- |

5.1.5.

sikre gensidige høringer rettidigt med henblik på at skabe bedre koordinering og sammenhæng mellem forskrifter, politikker, fremgangsmåder og ICAO's standarder og anbefalinger (SARP)

| 5.1.6. | fastsætte arbejdsgange med henblik på at lette udveksling af ekspertise og ressourcer på følgende måde:






  a) | ICAO leverer EU ekspertise og rådgivning om bedste praksis med hensyn til at gennemføre SARP |
| --- | --- | --- |

5.1.6.

fastsætte arbejdsgange med henblik på at lette udveksling af ekspertise og ressourcer på følgende måde:

a)

ICAO leverer EU ekspertise og rådgivning om bedste praksis med hensyn til at gennemføre SARP

| b) | EU leverer ICAO ekspertise, bl.a. i form af udstationeringer i ICAO's sekretariat |
| --- | --- |

b)

EU leverer ICAO ekspertise, bl.a. i form af udstationeringer i ICAO's sekretariat

| c) | EU bestræber sig på at yde ICAO finansielle bidrag til dækning af de omkostninger, som påløber i forbindelse med gennemførelsen af dette samarbejdsmemorandum, herunder administrative omkostninger, levering af dokumentation, offentliggørelser og tilknyttede ydelser, brug af lokaler i ICAO's hovedkvarter og omkostninger ved informationsteknologi |
| --- | --- |

c)

EU bestræber sig på at yde ICAO finansielle bidrag til dækning af de omkostninger, som påløber i forbindelse med gennemførelsen af dette samarbejdsmemorandum, herunder administrative omkostninger, levering af dokumentation, offentliggørelser og tilknyttede ydelser, brug af lokaler i ICAO's hovedkvarter og omkostninger ved informationsteknologi

| d) | EU skal bestræbe sig på at yde ICAO finansielle bidrag til støtte for ICAO's programmer for teknisk samarbejde og andre ICAO-aktiviteter, der aftales inden for det fælles udvalg i overensstemmelse med den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) og |
| --- | --- |

d)

EU skal bestræbe sig på at yde ICAO finansielle bidrag til støtte for ICAO's programmer for teknisk samarbejde og andre ICAO-aktiviteter, der aftales inden for det fælles udvalg i overensstemmelse med den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) og

| e) | fastsætte eventuelle nye rammer og vilkår og betingelser for udstationeringer og finansielle bidrag til ICAO i forbindelse med dette samarbejdsmemorandum i arbejdsgange til dette formål, og de aftales i det fælles udvalg. Disse arbejdsgange skal rumme en mulighed for, at EU kan anmode ICAO om finansielle oplysninger om disse bidrag |
| --- | --- |

e)

fastsætte eventuelle nye rammer og vilkår og betingelser for udstationeringer og finansielle bidrag til ICAO i forbindelse med dette samarbejdsmemorandum i arbejdsgange til dette formål, og de aftales i det fælles udvalg. Disse arbejdsgange skal rumme en mulighed for, at EU kan anmode ICAO om finansielle oplysninger om disse bidrag

| 5.1.7. | informere hinanden om eventuelle relevante uddannelsesprogrammer og lette den anden parts deltagelse, hvis dette er relevant |
| --- | --- |

5.1.7.

informere hinanden om eventuelle relevante uddannelsesprogrammer og lette den anden parts deltagelse, hvis dette er relevant

| 5.1.8. | tilrettelægge relevante begivenheder og koordinere begivenheder, når dette er relevant. |
| --- | --- |

5.1.8.

tilrettelægge relevante begivenheder og koordinere begivenheder, når dette er relevant.

6.   Fortrolighed

| 6.1. | Parterne træffer alle rimelige forebyggende foranstaltninger for at beskytte oplysninger, der modtages som led i dette samarbejdsmemorandum og dets bilag, mod uautoriseret offentliggørelse. Når en part forelægger oplysninger for den anden part, kan førstnævnte angive, hvilke dele af oplysningerne den anser for at være fritaget for offentliggørelse. |
| --- | --- |

6.1.

Parterne træffer alle rimelige forebyggende foranstaltninger for at beskytte oplysninger, der modtages som led i dette samarbejdsmemorandum og dets bilag, mod uautoriseret offentliggørelse. Når en part forelægger oplysninger for den anden part, kan førstnævnte angive, hvilke dele af oplysningerne den anser for at være fritaget for offentliggørelse.

| 6.2. | Parterne indvilger i — i det omfang dette er påkrævet i henhold til deres respektive regler, forskrifter og lovgivning — at beskytte fortrolige oplysninger, der modtages fra den anden part i forbindelse med anvendelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag. |
| --- | --- |

6.2.

Parterne indvilger i — i det omfang dette er påkrævet i henhold til deres respektive regler, forskrifter og lovgivning — at beskytte fortrolige oplysninger, der modtages fra den anden part i forbindelse med anvendelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag.

| 6.3. | Med forbehold af deres respektive regler, forskrifter og bestemmelser må parterne bl.a. ikke videregive oplysninger, som de modtager af hinanden i medfør af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag, og som anses for at være ejendomsretligt beskyttet. Oplysninger af den art skal være passende mærket som sådanne i henhold til deres respektive regler. |
| --- | --- |

6.3.

Med forbehold af deres respektive regler, forskrifter og bestemmelser må parterne bl.a. ikke videregive oplysninger, som de modtager af hinanden i medfør af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag, og som anses for at være ejendomsretligt beskyttet. Oplysninger af den art skal være passende mærket som sådanne i henhold til deres respektive regler.

| 6.4. | Parterne skal aftale arbejdsgange for yderligere procedurer til beskyttelse af fortrolige oplysninger, der forelægges i medfør af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag efter behov. Sådanne procedurer skal omfatte mulighed for, at hver part kan verificere, hvilke beskyttelsesforanstaltninger den anden part har iværksat. |
| --- | --- |

6.4.

Parterne skal aftale arbejdsgange for yderligere procedurer til beskyttelse af fortrolige oplysninger, der forelægges i medfør af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag efter behov. Sådanne procedurer skal omfatte mulighed for, at hver part kan verificere, hvilke beskyttelsesforanstaltninger den anden part har iværksat.

7.   Parternes fælles udvalg

| 7.1. | Der nedsættes et fælles udvalg bestående af repræsentanter fra hver part. Formandskabet for det fælles udvalg varetages i fællesskab af en repræsentant for hver af parterne. En repræsentant for hver part fungerer som formand for det fælles udvalg. Det fælles udvalg får ansvaret for, at bilagene til dette samarbejdsmemorandum fungerer efter hensigten, og herunder at bilagene vedtages. |
| --- | --- |

7.1.

Der nedsættes et fælles udvalg bestående af repræsentanter fra hver part. Formandskabet for det fælles udvalg varetages i fællesskab af en repræsentant for hver af parterne. En repræsentant for hver part fungerer som formand for det fælles udvalg. Det fælles udvalg får ansvaret for, at bilagene til dette samarbejdsmemorandum fungerer efter hensigten, og herunder at bilagene vedtages.

| 7.2. | Der indkaldes til møde i det fælles udvalg mindst en gang om året med henblik på at gennemgå gennemførelsen af bilagene til dette samarbejdsmemorandum, og mødet skal tilrettelægges på en omkostningseffektiv måde. Hver part kan når som helst anmode om, at det fælles udvalg holder møde. |
| --- | --- |

7.2.

Der indkaldes til møde i det fælles udvalg mindst en gang om året med henblik på at gennemgå gennemførelsen af bilagene til dette samarbejdsmemorandum, og mødet skal tilrettelægges på en omkostningseffektiv måde. Hver part kan når som helst anmode om, at det fælles udvalg holder møde.

| 7.3. | Det fælles udvalg kan tage ethvert anliggende op til overvejelse vedrørende funktion og gennemførelse af bilagene til dette samarbejdsmemorandum. Det har navnlig til opgave:






  a) | at løse problemer i relation til anvendelsen og gennemførelsen af bilagene til dette samarbejdsmemorandum |
| --- | --- | --- |

7.3.

Det fælles udvalg kan tage ethvert anliggende op til overvejelse vedrørende funktion og gennemførelse af bilagene til dette samarbejdsmemorandum. Det har navnlig til opgave:

a)

at løse problemer i relation til anvendelsen og gennemførelsen af bilagene til dette samarbejdsmemorandum

| b) | overveje, hvordan den praktiske anvendelse af bilagene til dette samarbejdsmemorandum kan forbedres, og i givet fald forelægge parterne henstillinger om deres ændring |
| --- | --- |

b)

overveje, hvordan den praktiske anvendelse af bilagene til dette samarbejdsmemorandum kan forbedres, og i givet fald forelægge parterne henstillinger om deres ændring

| c) | vedtage bilag til dette samarbejdsmemorandum og arbejdsgange inden for anvendelsesområdet af bilagene eller ændringer deraf |
| --- | --- |

c)

vedtage bilag til dette samarbejdsmemorandum og arbejdsgange inden for anvendelsesområdet af bilagene eller ændringer deraf

| d) | overveje finansielle og ressourcerelaterede spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag og |
| --- | --- |

d)

overveje finansielle og ressourcerelaterede spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag og

| e) | løse eventuelle uoverensstemmelser eller tvister angående fortolkningen eller anvendelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag. |
| --- | --- |

e)

løse eventuelle uoverensstemmelser eller tvister angående fortolkningen eller anvendelsen af dette samarbejdsmemorandum og dets bilag.

| 7.4. | Det fælles udvalg opererer på grundlag af en forståelse mellem hver parts formand. |
| --- | --- |

7.4.

Det fælles udvalg opererer på grundlag af en forståelse mellem hver parts formand.

8.   Bilæggelse af tvister

| 8.1. | Hver part kan anmode om samråd med den anden part om alle spørgsmål i forbindelse med dette samarbejdsmemorandum. Den anden part skal straks besvare en sådan anmodning og indlede samrådet efter aftale mellem parterne inden for 45 dage. |
| --- | --- |

8.1.

Hver part kan anmode om samråd med den anden part om alle spørgsmål i forbindelse med dette samarbejdsmemorandum. Den anden part skal straks besvare en sådan anmodning og indlede samrådet efter aftale mellem parterne inden for 45 dage.

| 8.2. | Parterne tilstræber at løse eventuelle indbyrdes uoverensstemmelser i forbindelse med deres samarbejde i henhold til dette samarbejdsmemorandum på det lavest mulige tekniske niveau ved samråd. |
| --- | --- |

8.2.

Parterne tilstræber at løse eventuelle indbyrdes uoverensstemmelser i forbindelse med deres samarbejde i henhold til dette samarbejdsmemorandum på det lavest mulige tekniske niveau ved samråd.

| 8.3. | Hvis en uoverensstemmelse ikke kan løses efter denne artikels stk. 8.2, kan hver part indbringe tvisten for det fælles udvalg, der skal holde samråd om anliggendet i overensstemmelse med dette samarbejdsmemorandums artikel 7 med sigte på at finde en forhandlingsløsning. |
| --- | --- |

8.3.

Hvis en uoverensstemmelse ikke kan løses efter denne artikels stk. 8.2, kan hver part indbringe tvisten for det fælles udvalg, der skal holde samråd om anliggendet i overensstemmelse med dette samarbejdsmemorandums artikel 7 med sigte på at finde en forhandlingsløsning.

| 8.4. | Med forbehold af stk. 8.1 til 8.3 i denne artikel anvendes tvistbilæggelsesbestemmelserne i FAFA, når en tvist vedrørende den økonomiske forvaltning skal tages op. |
| --- | --- |

8.4.

Med forbehold af stk. 8.1 til 8.3 i denne artikel anvendes tvistbilæggelsesbestemmelserne i FAFA, når en tvist vedrørende den økonomiske forvaltning skal tages op.

| 8.5. | Intet i dette samarbejdsmemorandum må tolkes således, at parterne giver afkald på privilegier eller immuniteter. |
| --- | --- |

8.5.

Intet i dette samarbejdsmemorandum må tolkes således, at parterne giver afkald på privilegier eller immuniteter.

9.   Ikrafttræden, ændringer og ophør

| 9.1. | Indtil samarbejdsmemorandummet træder i kraft, anvendes det foreløbigt fra datoen for dets undertegnelse. |
| --- | --- |

9.1.

Indtil samarbejdsmemorandummet træder i kraft, anvendes det foreløbigt fra datoen for dets undertegnelse.

| 9.2. | Dette samarbejdsmemorandum træder i kraft, når parterne skriftligt har meddelt hinanden, at de har afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for, at det kan træde i kraft, og det gælder, indtil det opsiges. |
| --- | --- |

9.2.

Dette samarbejdsmemorandum træder i kraft, når parterne skriftligt har meddelt hinanden, at de har afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for, at det kan træde i kraft, og det gælder, indtil det opsiges.

| 9.3. | Dette samarbejdsmemorandum kan når som helst opsiges af en af parterne. En sådan opsigelse får virkning med seks måneders varsel ved skriftlig underretning af modparten, medmindre opsigelsen efter gensidig aftale mellem parterne trækkes tilbage før udløbet af denne frist. |
| --- | --- |

9.3.

Dette samarbejdsmemorandum kan når som helst opsiges af en af parterne. En sådan opsigelse får virkning med seks måneders varsel ved skriftlig underretning af modparten, medmindre opsigelsen efter gensidig aftale mellem parterne trækkes tilbage før udløbet af denne frist.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/8

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 16. juni 2011

om den holdning, Den Europæiske Union skal indtage i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg vedrørende afgørelsen om vedtagelse af et bilag om luftfartssikkerhed til samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

(2011/531/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets afgørelse 2011/530/EU af 31. marts 2011 om undertegnelse på Unionens vegne og midlertidig anvendelse af et samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (1) (samarbejdsmemorandummet),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtning:

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg, der er nedsat ved samarbejdsmemorandummet, for så vidt angår vedtagelsen af et bilag om luftfartssikkerhed, der skal tilføjes til samarbejdsmemorandummet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage Det Fælles EU-ICAO-Udvalg, jf. artikel 7, stk. 3, litra c), i samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (samarbejdsmemorandummet), for så vidt angår vedtagelsen af et bilag om luftfartssikkerhed til memorandummet baseres på det udkast til Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs afgørelse, der er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2011.

På Rådets vegne

VÖLNER P.

Formand

---

(1)  Se side 1 i denne EUT.

1

---

UDKAST TIL

AFGØRELSE VEDTAGET AF DET FÆLLES EU-ICAO-UDVALG

den ...

om vedtagelsen af et bilag om luftfartssikkerhed til samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen om International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde

DET FÆLLES EU-ICAO-UDVALG HAR —

under henvisning til samarbejdsmemorandummet mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart om en ramme for et styrket samarbejde (ICAO-samarbejdsmemorandummet), særlig artikel 7.3, litra c), og

ud fra følgende betragtning:

Det er hensigtsmæssigt at knytte et bilag om luftfartssikkerhed til ICAO-samarbejdsmemorandummet —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til denne afgørelse vedtages herved og skal indgå som en integrerende del af ICAO-samarbejdsmemorandummet.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedtagelse.

Udfærdiget i ... .

På Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs vegne

Formænd

BILAG

»BILAG I — LUFTFARTSSIKKERHED

1.   Mål

| 1.1. | Parterne er enige om at samarbejde om luftfartssikkerhed inden for rammerne af dette samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO-samarbejdsmemorandummet), der blev paraferet i Montreal den 27. september 2010. |
| --- | --- |

1.1.

Parterne er enige om at samarbejde om luftfartssikkerhed inden for rammerne af dette samarbejdsmemorandum mellem Den Europæiske Union og Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO-samarbejdsmemorandummet), der blev paraferet i Montreal den 27. september 2010.

| 1.2. | I tråd med deres tilsagn om at nå frem til de højeste niveauer for luftfartssikkerhed verden over og om den globale harmonisering af sikkerhedsstandarder og anbefalet praksis (SARP) er parterne enige om at arbejde nært sammen med en høj grad af gennemsigtighed og dialog med sigte på at koordinere deres sikkerhedsaktiviteter. |
| --- | --- |

1.2.

I tråd med deres tilsagn om at nå frem til de højeste niveauer for luftfartssikkerhed verden over og om den globale harmonisering af sikkerhedsstandarder og anbefalet praksis (SARP) er parterne enige om at arbejde nært sammen med en høj grad af gennemsigtighed og dialog med sigte på at koordinere deres sikkerhedsaktiviteter.

2.   Anvendelsesområde

| 2.1. | I bestræbelserne på at opfylde målene i punkt 1.2 er parterne enige om at samarbejde på følgende områder:






  — | der føres en regelmæssig dialog om sikkerhedsanliggender af gensidig interesse |
| --- | --- | --- |

2.1.

I bestræbelserne på at opfylde målene i punkt 1.2 er parterne enige om at samarbejde på følgende områder:

—

der føres en regelmæssig dialog om sikkerhedsanliggender af gensidig interesse

| — | der skabes gennemsigtighed med en regelmæssig udveksling af sikkerhedsrelevante oplysninger og data og ved at give gensidig adgang til databaser |
| --- | --- |

—

der skabes gennemsigtighed med en regelmæssig udveksling af sikkerhedsrelevante oplysninger og data og ved at give gensidig adgang til databaser

| — | der sikres deltagelse i sikkerhedsaktiviteter |
| --- | --- |

—

der sikres deltagelse i sikkerhedsaktiviteter

| — | der indrømmes en gensidig anerkendelse af resultaterne af ICAO's verdensomspændende evalueringsprogram for kontrol med sikkerheden (USOAP) og EU's standardinspektioner |
| --- | --- |

—

der indrømmes en gensidig anerkendelse af resultaterne af ICAO's verdensomspændende evalueringsprogram for kontrol med sikkerheden (USOAP) og EU's standardinspektioner

| — | der foretages en overvågning og analyse af staters overholdelse af ICAO's standarder og efterlevelse af den anbefalede praksis |
| --- | --- |

—

der foretages en overvågning og analyse af staters overholdelse af ICAO's standarder og efterlevelse af den anbefalede praksis

| — | der samarbejdes om fastsættelse af forskrifter og standarder |
| --- | --- |

—

der samarbejdes om fastsættelse af forskrifter og standarder

| — | projekter og programmer for teknisk bistand udvikles og tilrettelægges |
| --- | --- |

—

projekter og programmer for teknisk bistand udvikles og tilrettelægges

| — | det regionale samarbejde fremmes |
| --- | --- |

—

det regionale samarbejde fremmes

| — | eksperter udveksles og |
| --- | --- |

—

eksperter udveksles og

| — | der tilbydes uddannelse. |
| --- | --- |

—

der tilbydes uddannelse.

| 2.2. | Det i punkt 2.1 nævnte samarbejde udbygges på de områder, hvor EU har kompetence. |
| --- | --- |

2.2.

Det i punkt 2.1 nævnte samarbejde udbygges på de områder, hvor EU har kompetence.

3.   Gennemførelse

| 3.1. | Parterne kan fastsætte arbejdsgange med angivelse af de i fællesskab aftalte mekanismer og procedurer for på effektiv vis at gennemføre samarbejdet på de områder, som er omhandlet i punkt 2.1. Disse arbejdsgange skal vedtages af Det Fælles EU-ICAO-Udvalg. |
| --- | --- |

3.1.

Parterne kan fastsætte arbejdsgange med angivelse af de i fællesskab aftalte mekanismer og procedurer for på effektiv vis at gennemføre samarbejdet på de områder, som er omhandlet i punkt 2.1. Disse arbejdsgange skal vedtages af Det Fælles EU-ICAO-Udvalg.

4.   Dialog

| 4.1. | Parterne indkalder regelmæssigt til møder og telekonferencer for at drøfte sikkerhedsanliggender af gensidig interesse og koordinerer aktiviteter, hvor dette er relevant. |
| --- | --- |

4.1.

Parterne indkalder regelmæssigt til møder og telekonferencer for at drøfte sikkerhedsanliggender af gensidig interesse og koordinerer aktiviteter, hvor dette er relevant.

5.   Gennemsigtighed, informationsudveksling og adgang til databaser

| 5.1. | Parterne fremmer med forbehold af deres gældende regler gennemsigtigheden på luftfartssikkerhedsområdet i deres forbindelser med tredjeparter. |
| --- | --- |

5.1.

Parterne fremmer med forbehold af deres gældende regler gennemsigtigheden på luftfartssikkerhedsområdet i deres forbindelser med tredjeparter.

| 5.2. | Parterne sikrer gennemsigtighed i deres samarbejde og arbejder sammen om sikkerhedsaktiviteter ved at udveksle relevante og hensigtsmæssige sikkerhedsdata, sikkerhedsinformation og dokumentation, ved at give adgang til relevante databaser og ved at lette en gensidig deltagelse i møder. Parterne indfører til dette formål arbejdsgange, hvori der specificeres procedurer med henblik på informationsudveksling og adgang til databaser, som garanterer, at oplysninger fra den anden part holdes fortrolige i henhold til ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 6. |
| --- | --- |

5.2.

Parterne sikrer gennemsigtighed i deres samarbejde og arbejder sammen om sikkerhedsaktiviteter ved at udveksle relevante og hensigtsmæssige sikkerhedsdata, sikkerhedsinformation og dokumentation, ved at give adgang til relevante databaser og ved at lette en gensidig deltagelse i møder. Parterne indfører til dette formål arbejdsgange, hvori der specificeres procedurer med henblik på informationsudveksling og adgang til databaser, som garanterer, at oplysninger fra den anden part holdes fortrolige i henhold til ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 6.

6.   Deltagelse i sikkerhedsaktiviteter

| 6.1. | Med henblik på gennemførelsen af dette bilag opfordrer hver part, når det er relevant, den anden part til at deltage i sikkerhedsrelaterede aktiviteter og møder med henblik på at sikre et nært samarbejde og koordinering. Den nærmere ordning for denne deltagelse fastsættes i arbejdsgange, som parterne aftaler. |
| --- | --- |

6.1.

Med henblik på gennemførelsen af dette bilag opfordrer hver part, når det er relevant, den anden part til at deltage i sikkerhedsrelaterede aktiviteter og møder med henblik på at sikre et nært samarbejde og koordinering. Den nærmere ordning for denne deltagelse fastsættes i arbejdsgange, som parterne aftaler.

7.   Koordinering af ICAO's USOAP og EU's standardinspektioner

| 7.1. | Parterne er enige om at forbedre deres samarbejde på områderne USOAP og standardinspektioner for at sikre en effektiv udnyttelse af de begrænsede ressourcer og undgå dobbeltarbejde, samtidig med at ICAO’s USOAP bevarer sin universalitet og integritet. |
| --- | --- |

7.1.

Parterne er enige om at forbedre deres samarbejde på områderne USOAP og standardinspektioner for at sikre en effektiv udnyttelse af de begrænsede ressourcer og undgå dobbeltarbejde, samtidig med at ICAO’s USOAP bevarer sin universalitet og integritet.

| 7.2. | Med sigte på at verificere EU-medlemsstaters opfyldelse af ICAO's sikkerhedsrelaterede standarder og efterlevelsen af ICAO's anbefalede praksis og for at opfylde målene i punkt 7.1 fastsætter parterne en ramme for om fornødent at udføre:






  a) | ICAO's safety oversight audits af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) angående sikkerhedsrelaterede SARP, som omhandles i EU-lovgivningen, og med hensyn til visse funktioner og opgaver, som EASA udfører på EU-medlemsstaternes vegne, og |
| --- | --- | --- |

7.2.

Med sigte på at verificere EU-medlemsstaters opfyldelse af ICAO's sikkerhedsrelaterede standarder og efterlevelsen af ICAO's anbefalede praksis og for at opfylde målene i punkt 7.1 fastsætter parterne en ramme for om fornødent at udføre:

a)

ICAO's safety oversight audits af Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) angående sikkerhedsrelaterede SARP, som omhandles i EU-lovgivningen, og med hensyn til visse funktioner og opgaver, som EASA udfører på EU-medlemsstaternes vegne, og

| b) | ICAO's tilsyn med EU's standardinspektioner udført af EASA af EU-medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder for så vidt angår sikkerhedsrelaterede SARP, der omhandles i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

b)

ICAO's tilsyn med EU's standardinspektioner udført af EASA af EU-medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder for så vidt angår sikkerhedsrelaterede SARP, der omhandles i EU-lovgivningen.

| 7.3. | Parterne fastsætter arbejdsgange med en nærmere specifikation af de mekanismer og procedurer, der er nødvendige for en effektiv gennemførelse af den ramme, som er omhandlet i punkt 7.2. Disse arbejdsgange skal bl.a. omfatte følgende aspekter:






  a) | rækkevidden af ICAO's USOAP-interventionsaktiviteter, herunder audit- og valideringsbesøg baseret på en sammenlignende analyse af EU-lovgivningen og ICAO's sikkerhedsrelaterede SARP |
| --- | --- | --- |

7.3.

Parterne fastsætter arbejdsgange med en nærmere specifikation af de mekanismer og procedurer, der er nødvendige for en effektiv gennemførelse af den ramme, som er omhandlet i punkt 7.2. Disse arbejdsgange skal bl.a. omfatte følgende aspekter:

a)

rækkevidden af ICAO's USOAP-interventionsaktiviteter, herunder audit- og valideringsbesøg baseret på en sammenlignende analyse af EU-lovgivningen og ICAO's sikkerhedsrelaterede SARP

| b) | gensidig deltagelse i hver parts respektive audit-, inspektions- og valideringsaktiviteter |
| --- | --- |

b)

gensidig deltagelse i hver parts respektive audit-, inspektions- og valideringsaktiviteter

| c) | oplysninger, som forelægges af hver part med henblik på ICAO's USOAP og EASA's standardinspektioner |
| --- | --- |

c)

oplysninger, som forelægges af hver part med henblik på ICAO's USOAP og EASA's standardinspektioner

| d) | sikring af fortrolighed, når det er nødvendigt, databeskyttelse og håndtering af følsomme oplysninger og |
| --- | --- |

d)

sikring af fortrolighed, når det er nødvendigt, databeskyttelse og håndtering af følsomme oplysninger og

| e) | besøg på stedet. |
| --- | --- |

e)

besøg på stedet.

8.   Udveksling af sikkerhedsinformation og analyser

| 8.1. | Med forbehold af deres gældende regler udveksler parterne relevante sikkerhedsdata, der indsamles via USOAP og andre kilder såsom ICAO's løbende overvågningsaktiviteter, EASA's standardinspektioner og SAFA-inspektioner samt analyser, der foretages på grundlag af disse data. |
| --- | --- |

8.1.

Med forbehold af deres gældende regler udveksler parterne relevante sikkerhedsdata, der indsamles via USOAP og andre kilder såsom ICAO's løbende overvågningsaktiviteter, EASA's standardinspektioner og SAFA-inspektioner samt analyser, der foretages på grundlag af disse data.

| 8.2. | Parterne arbejder nært sammen om tiltag med henblik på at sikre en mere effektiv overholdelse af SARP i EU og i andre stater. Dette samarbejde omfatter informationsudveksling, fremme af dialog mellem de berørte parter, besøg eller inspektion på stedet og koordinering af en eventuel teknisk bistand. |
| --- | --- |

8.2.

Parterne arbejder nært sammen om tiltag med henblik på at sikre en mere effektiv overholdelse af SARP i EU og i andre stater. Dette samarbejde omfatter informationsudveksling, fremme af dialog mellem de berørte parter, besøg eller inspektion på stedet og koordinering af en eventuel teknisk bistand.

9.   Reguleringsanliggender

| 9.1. | Hver part sikrer, at den anden part holdes underrettet om alle dens relevante love, administrative bestemmelser, standarder, krav og anbefalede praksis, som kan påvirke gennemførelsen af dette bilag, tillige med eventuelle ændringer heraf. |
| --- | --- |

9.1.

Hver part sikrer, at den anden part holdes underrettet om alle dens relevante love, administrative bestemmelser, standarder, krav og anbefalede praksis, som kan påvirke gennemførelsen af dette bilag, tillige med eventuelle ændringer heraf.

| 9.2. | Parterne underretter hinanden rettidigt om eventuelle foreslåede ændringer af deres relevante love, administrative bestemmelser, standarder, krav og anbefalede praksis, for så vidt disse ændringer kan have indflydelse på dette bilag. I lyset af sådanne ændringer kan Det Fælles EU-ICAO-Udvalg om fornødent vedtage ændringer af dette bilag efter ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 7. |
| --- | --- |

9.2.

Parterne underretter hinanden rettidigt om eventuelle foreslåede ændringer af deres relevante love, administrative bestemmelser, standarder, krav og anbefalede praksis, for så vidt disse ændringer kan have indflydelse på dette bilag. I lyset af sådanne ændringer kan Det Fælles EU-ICAO-Udvalg om fornødent vedtage ændringer af dette bilag efter ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 7.

| 9.3. | Med den globale harmonisering af sikkerhedsforskrifter og -standarder for øje holder parterne indbyrdes samråd om tekniske forskrifter angående luftfartssikkerhed i de forskellige faser af regelfastsættelsen eller SARP-udviklingsprocesserne, og de indbydes til at deltage i de associerede tekniske organer, når dette er relevant. |
| --- | --- |

9.3.

Med den globale harmonisering af sikkerhedsforskrifter og -standarder for øje holder parterne indbyrdes samråd om tekniske forskrifter angående luftfartssikkerhed i de forskellige faser af regelfastsættelsen eller SARP-udviklingsprocesserne, og de indbydes til at deltage i de associerede tekniske organer, når dette er relevant.

| 9.4. | ICAO forelægger i god tid EU oplysninger om ICAO's afgørelser og henstillinger, der får indflydelse på sikkerhedsrelaterede SARP, ved at give fuld adgang til ICAO's State Letters og elektroniske bulletiner. |
| --- | --- |

9.4.

ICAO forelægger i god tid EU oplysninger om ICAO's afgørelser og henstillinger, der får indflydelse på sikkerhedsrelaterede SARP, ved at give fuld adgang til ICAO's State Letters og elektroniske bulletiner.

| 9.5. | Når det er relevant, bestræber EU sig på at sikre, at den relevante EU-lovgivning er i overensstemmelse med ICAO's luftfartssikkerhedsrelaterede SARP. |
| --- | --- |

9.5.

Når det er relevant, bestræber EU sig på at sikre, at den relevante EU-lovgivning er i overensstemmelse med ICAO's luftfartssikkerhedsrelaterede SARP.

| 9.6. | Med forbehold af EU-medlemsstaternes forpligtelser som kontraherende stater i Chicagokonventionen indgår EU, når det er relevant, i en dialog med ICAO om at levere tekniske oplysninger i tilfælde, hvor der opstår spørgsmål om overensstemmelse med ICAO's standarder og efterlevelse af ICAO's anbefalede praksis som følge af anvendelsen af EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

9.6.

Med forbehold af EU-medlemsstaternes forpligtelser som kontraherende stater i Chicagokonventionen indgår EU, når det er relevant, i en dialog med ICAO om at levere tekniske oplysninger i tilfælde, hvor der opstår spørgsmål om overensstemmelse med ICAO's standarder og efterlevelse af ICAO's anbefalede praksis som følge af anvendelsen af EU-lovgivningen.

10.   Projekter og programmer for teknisk bistand

| 10.1. | Parterne koordinerer deres bistand til stater for at sikre en effektiv udnyttelse af ressourcer og forebygge dobbeltarbejde, og de udveksler oplysninger og data om projekter og programmer for luftfartssikkerhedsrelateret teknisk bistand. |
| --- | --- |

10.1.

Parterne koordinerer deres bistand til stater for at sikre en effektiv udnyttelse af ressourcer og forebygge dobbeltarbejde, og de udveksler oplysninger og data om projekter og programmer for luftfartssikkerhedsrelateret teknisk bistand.

| 10.2. | Parterne indgår i fælles aktiviteter med henblik på at iværksætte og koordinere internationale bestræbelser på at udpege donorer, som er villige og i stand til at bidrage med målrettet teknisk bistand til stater med betydelige sikkerhedsmangler. |
| --- | --- |

10.2.

Parterne indgår i fælles aktiviteter med henblik på at iværksætte og koordinere internationale bestræbelser på at udpege donorer, som er villige og i stand til at bidrage med målrettet teknisk bistand til stater med betydelige sikkerhedsmangler.

| 10.3. | EU's bidrag skal især rettes mod programmer og projekter, som tilsigter at bistå stater og regionale civile luftfartsorganer med at løse betydelige sikkerhedsmangler, gennemføre ICAO's SARP, udvikle forskriftssamarbejde og styrke statslige systemer for tilsyn med sikkerheden, herunder ved at oprette regionale systemer for tilsyn med sikkerheden. |
| --- | --- |

10.3.

EU's bidrag skal især rettes mod programmer og projekter, som tilsigter at bistå stater og regionale civile luftfartsorganer med at løse betydelige sikkerhedsmangler, gennemføre ICAO's SARP, udvikle forskriftssamarbejde og styrke statslige systemer for tilsyn med sikkerheden, herunder ved at oprette regionale systemer for tilsyn med sikkerheden.

11.   Regionalt samarbejde

| 11.1. | Parterne prioriterer aktiviteter, der sigter mod at fremskynde oprettelsen af regionale organisationer for tilsyn med sikkerheden i de tilfælde, hvor den regionale tilgang rummer muligheder for bedre omkostningseffektivitet, tilsyn og/eller standardiseringsprocesser. |
| --- | --- |

11.1.

Parterne prioriterer aktiviteter, der sigter mod at fremskynde oprettelsen af regionale organisationer for tilsyn med sikkerheden i de tilfælde, hvor den regionale tilgang rummer muligheder for bedre omkostningseffektivitet, tilsyn og/eller standardiseringsprocesser.

12.   Ekspertbistand

| 12.1. | Uden at dette berører ekspertbistandsordninger, som er udviklet uden for dette bilags anvendelsesområde, bestræber EU sig på efter anmodning at stille eksperter med dokumenteret teknisk erfaring på relevante luftfartssikkerhedsområder til rådighed for ICAO med henblik på at udføre opgaver og deltage i aktiviteter, som hører under dette bilags anvendelsesområde. Betingelserne for denne ekspertbistand specificeres i en arbejdsgang mellem parterne. |
| --- | --- |

12.1.

Uden at dette berører ekspertbistandsordninger, som er udviklet uden for dette bilags anvendelsesområde, bestræber EU sig på efter anmodning at stille eksperter med dokumenteret teknisk erfaring på relevante luftfartssikkerhedsområder til rådighed for ICAO med henblik på at udføre opgaver og deltage i aktiviteter, som hører under dette bilags anvendelsesområde. Betingelserne for denne ekspertbistand specificeres i en arbejdsgang mellem parterne.

13.   Uddannelse

| 13.1. | Når det er relevant, letter hver part deltagelsen af den anden parts personale i sine eventuelle luftfartssikkerhedsrelaterede uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

13.1.

Når det er relevant, letter hver part deltagelsen af den anden parts personale i sine eventuelle luftfartssikkerhedsrelaterede uddannelsesprogrammer.

| 13.2. | Parterne udveksler oplysninger og materialer om luftfartssikkerhedsrelaterede uddannelsesprogrammer og koordinerer og samarbejder om at udvikle uddannelsesprogrammer, når det er relevant. |
| --- | --- |

13.2.

Parterne udveksler oplysninger og materialer om luftfartssikkerhedsrelaterede uddannelsesprogrammer og koordinerer og samarbejder om at udvikle uddannelsesprogrammer, når det er relevant.

| 13.3. | I forbindelse med aktiviteter, der er omhandlet i dette bilags punkt 10, samarbejder parterne om at lette og koordinere deltagelsen i uddannelsesprogrammer for praktikanter, der kommer fra stater eller regioner, hvortil en af parterne yder teknisk bistand. |
| --- | --- |

13.3.

I forbindelse med aktiviteter, der er omhandlet i dette bilags punkt 10, samarbejder parterne om at lette og koordinere deltagelsen i uddannelsesprogrammer for praktikanter, der kommer fra stater eller regioner, hvortil en af parterne yder teknisk bistand.

14.   Revision

| 14.1. | Parterne tager regelmæssigt gennemførelsen af dette bilag op til revision og tager om nødvendigt den relevante udvikling inden for politik eller forskrifter i betragtning. |
| --- | --- |

14.1.

Parterne tager regelmæssigt gennemførelsen af dette bilag op til revision og tager om nødvendigt den relevante udvikling inden for politik eller forskrifter i betragtning.

| 14.2. | En revision af dette bilag skal udføres af Det Fælles EU-ICAO-Udvalg, som er nedsat i medfør af ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 7. |
| --- | --- |

14.2.

En revision af dette bilag skal udføres af Det Fælles EU-ICAO-Udvalg, som er nedsat i medfør af ICAO-samarbejdsmemorandummets artikel 7.

15.   Ikrafttræden, ændringer og opsigelse

| 15.1. | Dette bilag træder i kraft på dagen for Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs vedtagelse, og det gælder, indtil det opsiges. |
| --- | --- |

15.1.

Dette bilag træder i kraft på dagen for Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs vedtagelse, og det gælder, indtil det opsiges.

| 15.2. | Arbejdsgange, som aftales i henhold til dette bilag, træder i kraft på dagen for Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs vedtagelse. |
| --- | --- |

15.2.

Arbejdsgange, som aftales i henhold til dette bilag, træder i kraft på dagen for Det Fælles EU-ICAO-Udvalgs vedtagelse.

| 15.3. | Eventuelle ændringer af eller opsigelse af arbejdsgange, som er vedtaget i henhold til dette bilag, aftales i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg. |
| --- | --- |

15.3.

Eventuelle ændringer af eller opsigelse af arbejdsgange, som er vedtaget i henhold til dette bilag, aftales i Det Fælles EU-ICAO-Udvalg.

| 15.4. | Dette bilag kan når som helst opsiges af en af parterne. Denne opsigelse får virkning seks måneder efter den ene parts modtagelse af et skriftligt opsigelsesvarsel fra den anden part, medmindre det nævnte opsigelsesvarsel efter gensidig aftale mellem parterne trækkes tilbage før udløbet af denne seksmåneders frist. |
| --- | --- |

15.4.

Dette bilag kan når som helst opsiges af en af parterne. Denne opsigelse får virkning seks måneder efter den ene parts modtagelse af et skriftligt opsigelsesvarsel fra den anden part, medmindre det nævnte opsigelsesvarsel efter gensidig aftale mellem parterne trækkes tilbage før udløbet af denne seksmåneders frist.

| 15.5. | Hvis ICAO-samarbejdsmemorandummet med forbehold af andre bestemmelser i dette punkt 15 opsiges, opsiges dette bilag og eventuelle arbejdsgange, der er vedtaget i medfør af dette, samtidigt.« |
| --- | --- |

15.5.

Hvis ICAO-samarbejdsmemorandummet med forbehold af andre bestemmelser i dette punkt 15 opsiges, opsiges dette bilag og eventuelle arbejdsgange, der er vedtaget i medfør af dette, samtidigt.«

---

FORORDNINGER

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/14

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 905/2011

af 1. september 2011

om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige undersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 192/2007 (3) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Antidumpingforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 (4) efter en delvis interimsundersøgelse (»den seneste fornyede undersøgelse«). Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for skadestærsklen og bestod af specifikke antidumpingtoldafgifter. Tolden varierer mellem 87,5 EUR/ton og 200,9 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 153,6 EUR/ton på importen fra andre producenter (»gældende told«). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige undersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 192/2007 (3) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Antidumpingforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 (4) efter en delvis interimsundersøgelse (»den seneste fornyede undersøgelse«). Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for skadestærsklen og bestod af specifikke antidumpingtoldafgifter. Tolden varierer mellem 87,5 EUR/ton og 200,9 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 153,6 EUR/ton på importen fra andre producenter (»gældende told«).

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (5) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af PET med oprindelse i bl.a. Indien. Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 193/2007 (6) en endelig udligningstold for en periode på yderligere fem år. Udligningsforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 efter den seneste fornyede undersøgelse. Udligningsforanstaltningerne består i en specifik told. Tolden varierer mellem 0 EUR/ton og 106,5 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra andre producenter (»de gældende udligningsforanstaltninger«). |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (5) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af PET med oprindelse i bl.a. Indien. Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 193/2007 (6) en endelig udligningstold for en periode på yderligere fem år. Udligningsforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 efter den seneste fornyede undersøgelse. Udligningsforanstaltningerne består i en specifik told. Tolden varierer mellem 0 EUR/ton og 106,5 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter med en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra andre producenter (»de gældende udligningsforanstaltninger«).

| (3) | Ved afgørelse 2000/745/EF (7) godtog Kommissionen tilsagn fra flere eksporterende producenter om en mindsteimportpris (»tilsagnet«). |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse 2000/745/EF (7) godtog Kommissionen tilsagn fra flere eksporterende producenter om en mindsteimportpris (»tilsagnet«).

1.2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (4) | En anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev indgivet af Reliance Industries Limited, en indisk eksporterende producent af PET (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. Ansøgeren anmodede samtidig om en fornyet undersøgelse af de gældende udligningsforanstaltninger. Restantidumping- og udligningstolden finder anvendelse på importen af varer fremstillet af ansøgeren, og ansøgerens salg til Unionen er omfattet af tilsagnet. |
| --- | --- |

(4)

En anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev indgivet af Reliance Industries Limited, en indisk eksporterende producent af PET (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. Ansøgeren anmodede samtidig om en fornyet undersøgelse af de gældende udligningsforanstaltninger. Restantidumping- og udligningstolden finder anvendelse på importen af varer fremstillet af ansøgeren, og ansøgerens salg til Unionen er omfattet af tilsagnet.

| (5) | Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde den gældende told på det nuværende niveau for at modvirke dumpingen. Ansøgeren hævdede navnlig, at betydelige ændringer i virksomhedens produktionsomkostninger førte til en væsentligt lavere dumpingmargen, siden den gældende told blev indført. Af en sammenligning foretaget af ansøgeren mellem virksomhedens hjemmemarkedspriser og dens priser ved eksport til Unionen fremgik, at dumpingmargenen var betydeligt lavere end niveauet for den nuværende told. |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde den gældende told på det nuværende niveau for at modvirke dumpingen. Ansøgeren hævdede navnlig, at betydelige ændringer i virksomhedens produktionsomkostninger førte til en væsentligt lavere dumpingmargen, siden den gældende told blev indført. Af en sammenligning foretaget af ansøgeren mellem virksomhedens hjemmemarkedspriser og dens priser ved eksport til Unionen fremgik, at dumpingmargenen var betydeligt lavere end niveauet for den nuværende told.

1.3.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse (»den foreliggende fornyede undersøgelse«), og offentliggjorde den 10. juni 2010 en meddelelse (8) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse (»den foreliggende fornyede undersøgelse«), og offentliggjorde den 10. juni 2010 en meddelelse (8) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.

1.4.   Den pågældende vare og samme vare

| (7) | Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(7)

Den undersøgte vare er polyethylenterephthalat (PET) med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).

| (8) | Undersøgelsen viste, at den pågældende vare produceret i Indien og solgt til Unionen er identisk med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da den foreliggende fornyede undersøgelse er begrænset til at fastlægge dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren, var det ikke muligt at nå frem til en konklusion vedrørende den vare, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelsen viste, at den pågældende vare produceret i Indien og solgt til Unionen er identisk med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at varer solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da den foreliggende fornyede undersøgelse er begrænset til at fastlægge dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren, var det ikke muligt at nå frem til en konklusion vedrørende den vare, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet.

1.5.   Berørte parter

| (9) | Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (10) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til at høre dem, blev hørt. |
| --- | --- |

(10)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til at høre dem, blev hørt.

| (11) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog besvarelsen inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(11)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog besvarelsen inden for den fastsatte frist.

| (12) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos ansøgeren i Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af dumping. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos ansøgeren i Mumbai, Indien.

1.6.   Den nuværende undersøgelsesperiode

| (13) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

2.   UNDERSØGELSESRESULTATER

2.1.   Karakteren af varighed for de påståede ændrede omstændigheder i NUP

| (14) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping havde ændret sig betydeligt, og om denne ændring var af varig karakter. |
| --- | --- |

(14)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping havde ændret sig betydeligt, og om denne ændring var af varig karakter.

| (15) | Ansøgeren hævdede, at ændringerne i den normale værdi og eksportpriserne siden den oprindelige undersøgelse, hvorved virksomhedens dumpingmargen blev bestemt, var resultatet af en betydelig ændring i produktionsomkostningerne. Ændringen i virksomhedens produktionsomkostninger hævdedes at være forbundet med reduceringen af den gældende importtold i Indien på de råmaterialer, der anvendes i dens produktionsproces. Endvidere hævdede ansøgeren, at reduceringen af tolden førte til en reducering af eksportincitamenter, hvilket havde medført en ændring af de salgspriser på hjemmemarkedet, der blev benyttet til at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(15)

Ansøgeren hævdede, at ændringerne i den normale værdi og eksportpriserne siden den oprindelige undersøgelse, hvorved virksomhedens dumpingmargen blev bestemt, var resultatet af en betydelig ændring i produktionsomkostningerne. Ændringen i virksomhedens produktionsomkostninger hævdedes at være forbundet med reduceringen af den gældende importtold i Indien på de råmaterialer, der anvendes i dens produktionsproces. Endvidere hævdede ansøgeren, at reduceringen af tolden førte til en reducering af eksportincitamenter, hvilket havde medført en ændring af de salgspriser på hjemmemarkedet, der blev benyttet til at fastsætte den normale værdi.

| (16) | Det konstateredes imidlertid, at virksomhedens salgspriser på hjemmemarkedet, som blev benyttet til at fastsætte den normale værdi i NUP, på trods af reduceringen af tolden og eksportincitamenterne var højere end de priser, der i den oprindelige undersøgelse blev anvendt til at bestemme ansøgerens dumpingmargen. De højere salgspriser på hjemmemarkedet hidrørte bl.a. fra de øgede omkostninger på visse råmaterialer og andre produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(16)

Det konstateredes imidlertid, at virksomhedens salgspriser på hjemmemarkedet, som blev benyttet til at fastsætte den normale værdi i NUP, på trods af reduceringen af tolden og eksportincitamenterne var højere end de priser, der i den oprindelige undersøgelse blev anvendt til at bestemme ansøgerens dumpingmargen. De højere salgspriser på hjemmemarkedet hidrørte bl.a. fra de øgede omkostninger på visse råmaterialer og andre produktionsfaktorer.

| (17) | For så vidt angår eksportpriserne til Unionen i NUP, blev disse bestemt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8 og 9. Det måtte imidlertid undersøges, om især eksistensen af et pristilsagn, i henhold til hvilket ansøgeren var forpligtet til at sælge sin vare på EU-markedet til en pris højere end en mindsteimportpris fastsat for hver måned i NUP, har påvirket ansøgerens eksportpriser. Af nedenfor anførte grunde konkluderedes det, at eksporten til Unionen faktisk var påvirket af pristilsagnet. Da ansøgeren var nødt til at overholde sine forpligtelser i forbindelse med tilsagnet om mindsteimportpris, valgte virksomheden ikke at eksportere til Unionen i bestemte måneder af NUP, hvor dens priser ved eksport til andre eksportmarkeder var lavere end mindsteimportprisen. |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår eksportpriserne til Unionen i NUP, blev disse bestemt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8 og 9. Det måtte imidlertid undersøges, om især eksistensen af et pristilsagn, i henhold til hvilket ansøgeren var forpligtet til at sælge sin vare på EU-markedet til en pris højere end en mindsteimportpris fastsat for hver måned i NUP, har påvirket ansøgerens eksportpriser. Af nedenfor anførte grunde konkluderedes det, at eksporten til Unionen faktisk var påvirket af pristilsagnet. Da ansøgeren var nødt til at overholde sine forpligtelser i forbindelse med tilsagnet om mindsteimportpris, valgte virksomheden ikke at eksportere til Unionen i bestemte måneder af NUP, hvor dens priser ved eksport til andre eksportmarkeder var lavere end mindsteimportprisen.

| (18) | Det konstateredes, at ansøgeren kun solgte sin vare til Unionen i seks måneder af NUP. På den anden side solgte virksomheden i hele perioden varer til andre eksportmarkeder, hvor den ikke skal overholde den forpligtelse, der er fastsat i pristilsagnet. Det konstateredes, at priserne ved eksport til tredjelande i de måneder, hvor ansøgeren ikke eksporterede til Unionen, var væsentligt lavere end den fastsatte mindsteimportpris. På denne baggrund kan det derfor med rimelighed antages, at ansøgerens eneste grund til ikke at sælge varer til Unionen i de resterende måneder var, at virksomheden skulle overholde sine tilsagn og ikke kunne sælge under mindsteimportprisen. |
| --- | --- |

(18)

Det konstateredes, at ansøgeren kun solgte sin vare til Unionen i seks måneder af NUP. På den anden side solgte virksomheden i hele perioden varer til andre eksportmarkeder, hvor den ikke skal overholde den forpligtelse, der er fastsat i pristilsagnet. Det konstateredes, at priserne ved eksport til tredjelande i de måneder, hvor ansøgeren ikke eksporterede til Unionen, var væsentligt lavere end den fastsatte mindsteimportpris. På denne baggrund kan det derfor med rimelighed antages, at ansøgerens eneste grund til ikke at sælge varer til Unionen i de resterende måneder var, at virksomheden skulle overholde sine tilsagn og ikke kunne sælge under mindsteimportprisen.

| (19) | Ansøgeren anfægtede den konklusion, at grunden til ikke at sælge varer på EU-markedet var knyttet til det eksisterende tilsagn. Ansøgeren hævdede, at i forbindelse med virksomhedens salg i NUP til andre store eksportmarkeder var der måneder, hvor der ikke forekom noget salg, hvorfor irregulære salg ikke er et særligt træk ved EU-markedet. Ansøgeren fremførte også, at en månedlig sammenligning af priserne på den pågældende vare ved import til Unionen fra alle andre eksporterende lande og/eller priserne ved import af den pågældende vare med oprindelse i Indien til virksomhedens månedlige mindsteimportpris ville vise, at ansøgeren ville have kunnet sælge varer til Unionen i alle måneder af NUP uden at misligholde sine tilsagnsforpligtelser. |
| --- | --- |

(19)

Ansøgeren anfægtede den konklusion, at grunden til ikke at sælge varer på EU-markedet var knyttet til det eksisterende tilsagn. Ansøgeren hævdede, at i forbindelse med virksomhedens salg i NUP til andre store eksportmarkeder var der måneder, hvor der ikke forekom noget salg, hvorfor irregulære salg ikke er et særligt træk ved EU-markedet. Ansøgeren fremførte også, at en månedlig sammenligning af priserne på den pågældende vare ved import til Unionen fra alle andre eksporterende lande og/eller priserne ved import af den pågældende vare med oprindelse i Indien til virksomhedens månedlige mindsteimportpris ville vise, at ansøgeren ville have kunnet sælge varer til Unionen i alle måneder af NUP uden at misligholde sine tilsagnsforpligtelser.

| (20) | Ansøgerens argumenter kunne for det første ikke accepteres, da virksomheden fokuserede sine aktiviteter på udvalgte enkeltmarkeder, som er underlagt egne specifikke markedsforhold, og ikke angiver, hvorfor virksomheden ikke solgte til Unionen. For det andet var de sammenligninger, ansøgeren foretog, baseret på generelle statistiske data, mens resultaterne af den foreliggende fornyede undersøgelse er baseret på virksomhedsspecifikke data, der er en mere relevant og pålidelig kilde at drage konklusioner ud fra. De af ansøgeren fremlagte argumenter var heller ikke fuldt gyldige; f.eks. var priserne ved import til Unionen i nogle måneder faktisk højere end mindsteimportprisen, mens de i andre perioder generelt var lavere end mindsteimportprisen, og derfor kunne der ikke drages generelle konklusioner heraf. Det er imidlertid ubestridt, at ansøgeren kun havde salg til Unionen i de måneder, hvor de samlede importpriser til Unionen var på niveau med eller højere end mindsteimportprisen. |
| --- | --- |

(20)

Ansøgerens argumenter kunne for det første ikke accepteres, da virksomheden fokuserede sine aktiviteter på udvalgte enkeltmarkeder, som er underlagt egne specifikke markedsforhold, og ikke angiver, hvorfor virksomheden ikke solgte til Unionen. For det andet var de sammenligninger, ansøgeren foretog, baseret på generelle statistiske data, mens resultaterne af den foreliggende fornyede undersøgelse er baseret på virksomhedsspecifikke data, der er en mere relevant og pålidelig kilde at drage konklusioner ud fra. De af ansøgeren fremlagte argumenter var heller ikke fuldt gyldige; f.eks. var priserne ved import til Unionen i nogle måneder faktisk højere end mindsteimportprisen, mens de i andre perioder generelt var lavere end mindsteimportprisen, og derfor kunne der ikke drages generelle konklusioner heraf. Det er imidlertid ubestridt, at ansøgeren kun havde salg til Unionen i de måneder, hvor de samlede importpriser til Unionen var på niveau med eller højere end mindsteimportprisen.

| (21) | Ansøgerens argument om, at det ville have været muligt, hvis virksomheden havde ønsket det, at sælge varer på EU-markedet i løbet af den seks måneders periode, hvor den solgte varer på andre eksportmarkeder til en lavere pris end dens mindsteimportpris, afvises som spekulativt og ubegrundet. Ansøgeren fremsatte ikke andre argumenter vedrørende grundene til, at virksomheden ikke solgte varer til Unionen i løbet af disse seks måneder, mens den samtidig solgte de samme varer på andre eksportmarkeder til en pris, der var lavere end mindsteimportprisen. Det konkluderedes derfor, at ansøgeren ikke solgte varer til Unionen i en bestemt periode ud fra hensynet til overholdelsen af sine tilsagn. De eksportpriser, der anvendtes på EU-markedet i NUP, er derfor ikke pålidelige. |
| --- | --- |

(21)

Ansøgerens argument om, at det ville have været muligt, hvis virksomheden havde ønsket det, at sælge varer på EU-markedet i løbet af den seks måneders periode, hvor den solgte varer på andre eksportmarkeder til en lavere pris end dens mindsteimportpris, afvises som spekulativt og ubegrundet. Ansøgeren fremsatte ikke andre argumenter vedrørende grundene til, at virksomheden ikke solgte varer til Unionen i løbet af disse seks måneder, mens den samtidig solgte de samme varer på andre eksportmarkeder til en pris, der var lavere end mindsteimportprisen. Det konkluderedes derfor, at ansøgeren ikke solgte varer til Unionen i en bestemt periode ud fra hensynet til overholdelsen af sine tilsagn. De eksportpriser, der anvendtes på EU-markedet i NUP, er derfor ikke pålidelige.

| (22) | Der blev også foretaget en sammenligning mellem ansøgerens pris ved salg til EU-markedet og de priser, der opnåedes på andre eksportmarkeder, for hvilke der ikke forelå forpligtelser i forbindelse med pristilsagn. Det blev konstateret, at eksportpriserne til disse markeder uden prisforpligtelser konsekvent var lavere i hele NUP. |
| --- | --- |

(22)

Der blev også foretaget en sammenligning mellem ansøgerens pris ved salg til EU-markedet og de priser, der opnåedes på andre eksportmarkeder, for hvilke der ikke forelå forpligtelser i forbindelse med pristilsagn. Det blev konstateret, at eksportpriserne til disse markeder uden prisforpligtelser konsekvent var lavere i hele NUP.

| (23) | Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved konklusionerne af sammenligningen af priser ved eksport til Unionen og til andre eksportmarkeder, idet ansøgeren hævdede, at det ud fra en analyse fra land til land vil fremgå, at der er adskillige andre eksportmarkeder, hvor priserne ligger over priserne på EU-markedet. Men i denne forbindelse er en sammenligning af de gennemsnitlige priser mere relevant end de individuelle forskelle fra land til land, som vil blive knyttet til størrelse samt til fremherskende konkurrencemæssige faktorer, der gør sig gældende på disse individuelle markeder. |
| --- | --- |

(23)

Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved konklusionerne af sammenligningen af priser ved eksport til Unionen og til andre eksportmarkeder, idet ansøgeren hævdede, at det ud fra en analyse fra land til land vil fremgå, at der er adskillige andre eksportmarkeder, hvor priserne ligger over priserne på EU-markedet. Men i denne forbindelse er en sammenligning af de gennemsnitlige priser mere relevant end de individuelle forskelle fra land til land, som vil blive knyttet til størrelse samt til fremherskende konkurrencemæssige faktorer, der gør sig gældende på disse individuelle markeder.

| (24) | Derfor afspejler priserne ved eksport til markeder i tredjelande bedre virksomhedens normale prisadfærd. Prisforskellen mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden viser, at der ville være stærke økonomiske motiver for ansøgeren til at sælge til lavere priser til Unionen, hvis der ikke var nogen mindsteimportpris. Under disse omstændigheder vurderes det, at en nyberegnet dumpingmargen på grundlag af priserne ved eksport til Unionen i NUP derfor ville blive fastsat på grundlag af priser, som ikke har ændret sig betydeligt og varigt. Det samme konkluderes om ansøgerens påstand, jf. betragtning 5, om at en sammenligning af virksomhedens hjemmemarkedspriser og dens priser ved eksport til Unionen ville vise en dumpingmargen, der var lavere end niveauet for den nuværende told. |
| --- | --- |

(24)

Derfor afspejler priserne ved eksport til markeder i tredjelande bedre virksomhedens normale prisadfærd. Prisforskellen mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden viser, at der ville være stærke økonomiske motiver for ansøgeren til at sælge til lavere priser til Unionen, hvis der ikke var nogen mindsteimportpris. Under disse omstændigheder vurderes det, at en nyberegnet dumpingmargen på grundlag af priserne ved eksport til Unionen i NUP derfor ville blive fastsat på grundlag af priser, som ikke har ændret sig betydeligt og varigt. Det samme konkluderes om ansøgerens påstand, jf. betragtning 5, om at en sammenligning af virksomhedens hjemmemarkedspriser og dens priser ved eksport til Unionen ville vise en dumpingmargen, der var lavere end niveauet for den nuværende told.

| (25) | På denne baggrund er betingelsen i grundforordningens artikel 11, stk. 3, om at omstændighederne med hensyn til dumping skal have ændret sig betydeligt, ikke opfyldt. Det er derfor nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på deres nuværende niveau for at modvirke dumping. |
| --- | --- |

(25)

På denne baggrund er betingelsen i grundforordningens artikel 11, stk. 3, om at omstændighederne med hensyn til dumping skal have ændret sig betydeligt, ikke opfyldt. Det er derfor nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på deres nuværende niveau for at modvirke dumping.

| (26) | Efter fremlæggelsen af oplysninger insisterede ansøgeren på, at virksomhedens priser på EU-markedet var fuldt pålidelige. Da disse eksportpriser steg betydeligt mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og NUP, bør virksomhedens eksportadfærd også vurderes at have ændret sig betydeligt og varigt i denne periode. Virksomhedens dumpingmargen ville derfor angiveligt også være faldet betydeligt og på varig måde. |
| --- | --- |

(26)

Efter fremlæggelsen af oplysninger insisterede ansøgeren på, at virksomhedens priser på EU-markedet var fuldt pålidelige. Da disse eksportpriser steg betydeligt mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og NUP, bør virksomhedens eksportadfærd også vurderes at have ændret sig betydeligt og varigt i denne periode. Virksomhedens dumpingmargen ville derfor angiveligt også være faldet betydeligt og på varig måde.

| (27) | Ansøgeren fremførte endvidere, at den varige ændring af omstændighederne ikke nødvendigvis er et afgørende element for den vurdering, der skal foretages efter indledning af en fornyet undersøgelse, idet det er mere relevant, om opretholdelsen af tolden er nødvendig for at modvirke dumpingen. Ansøgeren henviste til det grundlæggende princip, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i grundforordningen og i artikel 11, stk. 1, i WTO's antidumpingaftale, at antidumpingforanstaltninger kun forbliver i kraft så længe og i det omfang, de er nødvendige for at modvirke dumping, som forvolder skade. I denne forbindelse gjorde ansøgeren gældende, at analysen af behovet bør være en fremadrettet vurdering, der mindst omfatter sandsynligheden eller muligheden for fornyet dumping på det tidligere fastslåede niveau. |
| --- | --- |

(27)

Ansøgeren fremførte endvidere, at den varige ændring af omstændighederne ikke nødvendigvis er et afgørende element for den vurdering, der skal foretages efter indledning af en fornyet undersøgelse, idet det er mere relevant, om opretholdelsen af tolden er nødvendig for at modvirke dumpingen. Ansøgeren henviste til det grundlæggende princip, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i grundforordningen og i artikel 11, stk. 1, i WTO's antidumpingaftale, at antidumpingforanstaltninger kun forbliver i kraft så længe og i det omfang, de er nødvendige for at modvirke dumping, som forvolder skade. I denne forbindelse gjorde ansøgeren gældende, at analysen af behovet bør være en fremadrettet vurdering, der mindst omfatter sandsynligheden eller muligheden for fornyet dumping på det tidligere fastslåede niveau.

| (28) | I grundforordningens artikel 11, stk. 1, fastsættes følgende: »En antidumpingforanstaltning forbliver kun i kraft så længe og i det omfang, det er nødvendigt for at modvirke dumping, som forvolder skade«. Dette princip opretholdes konsekvent, herunder for interimsundersøgelser som i det foreliggende tilfælde, idet det i grundforordningens artikel 11, stk. 3, bl.a. hedder, at »en undersøgelse genoptages (...), når anmodningen herom indeholder tilstrækkelige beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at modvirke dumping, og/eller at det ikke er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil blive forvoldt skade, hvis de pågældende foranstaltninger ophæves eller ændres (...).« I ovennævnte bestemmelse opstilles de krav, der skal være opfyldt, hvis en berørt part skønner, at foranstaltningernes niveau er for lavt eller for højt, og derfor anmoder om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger. Når en sådan fornyet undersøgelse indledes, hedder det endvidere i grundforordningens artikel 11, stk. 3, udtrykkeligt, at »ved gennemførelsen af undersøgelser i henhold til dette stykke kan Kommissionen bl.a. undersøge, om omstændighederne med hensyn til dumping har ændret sig betydeligt (...). I den forbindelse tages der hensyn til al relevant og behørigt dokumenteret bevismateriale ved den endelige afgørelse«. I artikel 11, stk. 3, fastsættes derfor endnu et kriterium (en betydelig ændring i omstændighederne) i forbindelse med interimsundersøgelser, der bør kontrolleres i undersøgelsen ud over kravene i forbindelse med undersøgelsens indledning (en vurdering af om det stadig er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau) som påstået af ansøgeren. |
| --- | --- |

(28)

I grundforordningens artikel 11, stk. 1, fastsættes følgende: »En antidumpingforanstaltning forbliver kun i kraft så længe og i det omfang, det er nødvendigt for at modvirke dumping, som forvolder skade«. Dette princip opretholdes konsekvent, herunder for interimsundersøgelser som i det foreliggende tilfælde, idet det i grundforordningens artikel 11, stk. 3, bl.a. hedder, at »en undersøgelse genoptages (...), når anmodningen herom indeholder tilstrækkelige beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at modvirke dumping, og/eller at det ikke er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil blive forvoldt skade, hvis de pågældende foranstaltninger ophæves eller ændres (...).« I ovennævnte bestemmelse opstilles de krav, der skal være opfyldt, hvis en berørt part skønner, at foranstaltningernes niveau er for lavt eller for højt, og derfor anmoder om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger. Når en sådan fornyet undersøgelse indledes, hedder det endvidere i grundforordningens artikel 11, stk. 3, udtrykkeligt, at »ved gennemførelsen af undersøgelser i henhold til dette stykke kan Kommissionen bl.a. undersøge, om omstændighederne med hensyn til dumping har ændret sig betydeligt (...). I den forbindelse tages der hensyn til al relevant og behørigt dokumenteret bevismateriale ved den endelige afgørelse«. I artikel 11, stk. 3, fastsættes derfor endnu et kriterium (en betydelig ændring i omstændighederne) i forbindelse med interimsundersøgelser, der bør kontrolleres i undersøgelsen ud over kravene i forbindelse med undersøgelsens indledning (en vurdering af om det stadig er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau) som påstået af ansøgeren.

| (29) | Det bør også bemærkes, at det er normal praksis i interimsundersøgelser at undersøge karakteren af varighed for de ændrede omstændigheder, der er konstateret i undersøgelsen. På dette område bekræfter retspraksis fra Den Europæiske Unions Ret (9), at »institutionerne råder over et vidt skøn, herunder muligheden for at foretage en fremadrettet analyse af de pågældende eksporterende producenters priser i forbindelse med undersøgelsen af behovet for at opretholde de eksisterende foranstaltninger«. Den foreliggende dokumentation viser, at de eksportpriser, der anvendtes af ansøgeren på EU-markedet, ikke afspejler ansøgerens faktiske prispolitik, og at eksportpriserne på EU-markedet i NUP derfor som konkluderet i betragtning 21 ikke er pålidelige, og at følgelig en eventuel nyberegnet dumpingmargen på grundlag af disse priser vil blive fastsat på grundlag af priser, som ikke har ændret sig betydeligt og varigt, jf. betragtning 24. |
| --- | --- |

(29)

Det bør også bemærkes, at det er normal praksis i interimsundersøgelser at undersøge karakteren af varighed for de ændrede omstændigheder, der er konstateret i undersøgelsen. På dette område bekræfter retspraksis fra Den Europæiske Unions Ret (9), at »institutionerne råder over et vidt skøn, herunder muligheden for at foretage en fremadrettet analyse af de pågældende eksporterende producenters priser i forbindelse med undersøgelsen af behovet for at opretholde de eksisterende foranstaltninger«. Den foreliggende dokumentation viser, at de eksportpriser, der anvendtes af ansøgeren på EU-markedet, ikke afspejler ansøgerens faktiske prispolitik, og at eksportpriserne på EU-markedet i NUP derfor som konkluderet i betragtning 21 ikke er pålidelige, og at følgelig en eventuel nyberegnet dumpingmargen på grundlag af disse priser vil blive fastsat på grundlag af priser, som ikke har ændret sig betydeligt og varigt, jf. betragtning 24.

| (30) | På trods af den konklusion, at priserne ved eksport til Unionen ikke har ændret sig betydeligt og varigt, blev der taget stilling til ansøgerens argumenter og til, om foranstaltninger på det nuværende niveau stadig er nødvendige for at modvirke dumping. I denne henseende fremførte ansøgeren, at da virksomhedens dumpingmargen ville være betydeligt lavere end konstateret i den oprindelige undersøgelse, og da virksomhedens eksportadfærd på andre markeder ville bekræfte, at ændringen i dumpingmargenen afspejler den udvikling, som med rimelighed kan forventes i fremtiden, er foranstaltningernes nuværende niveau indlysende urimeligt. Disse argumenter var imidlertid ikke underbygget af kendsgerningerne. Om ansøgerens eksportadfærd på andre markeder blev det indledningsvis konstateret, at i modsætning til påstanden i ansøgerens anmodning var priserne ved salg på disse markeder i gennemsnit næsten 10 % lavere end priserne ved salg på EU-markedet. Disse eksportmarkeder i andre tredjelande omfatter en række lande med markeder af forskellig størrelse, hvoraf nogle næppe har en indenlandsk produktion af PET. Disse markeder er dermed kendetegnet ved deres egne individuelle konkurrencetræk, som fører til priser og udviklingstendenser, der afviger fra dem, der findes på EU-markedet. Selv hvis det blev konkluderet, at det gældende foranstaltningsniveau bør ændres, fordi det ikke længere er nødvendigt for at modvirke dumping, er det ikke i lyset af disse resultater muligt at bestemme med en rimelig grad af nøjagtighed, hvad der ville være et passende niveau i mangel af pålidelige eksportpriser, som afspejler de normale vilkår på EU-markedet. |
| --- | --- |

(30)

På trods af den konklusion, at priserne ved eksport til Unionen ikke har ændret sig betydeligt og varigt, blev der taget stilling til ansøgerens argumenter og til, om foranstaltninger på det nuværende niveau stadig er nødvendige for at modvirke dumping. I denne henseende fremførte ansøgeren, at da virksomhedens dumpingmargen ville være betydeligt lavere end konstateret i den oprindelige undersøgelse, og da virksomhedens eksportadfærd på andre markeder ville bekræfte, at ændringen i dumpingmargenen afspejler den udvikling, som med rimelighed kan forventes i fremtiden, er foranstaltningernes nuværende niveau indlysende urimeligt. Disse argumenter var imidlertid ikke underbygget af kendsgerningerne. Om ansøgerens eksportadfærd på andre markeder blev det indledningsvis konstateret, at i modsætning til påstanden i ansøgerens anmodning var priserne ved salg på disse markeder i gennemsnit næsten 10 % lavere end priserne ved salg på EU-markedet. Disse eksportmarkeder i andre tredjelande omfatter en række lande med markeder af forskellig størrelse, hvoraf nogle næppe har en indenlandsk produktion af PET. Disse markeder er dermed kendetegnet ved deres egne individuelle konkurrencetræk, som fører til priser og udviklingstendenser, der afviger fra dem, der findes på EU-markedet. Selv hvis det blev konkluderet, at det gældende foranstaltningsniveau bør ændres, fordi det ikke længere er nødvendigt for at modvirke dumping, er det ikke i lyset af disse resultater muligt at bestemme med en rimelig grad af nøjagtighed, hvad der ville være et passende niveau i mangel af pålidelige eksportpriser, som afspejler de normale vilkår på EU-markedet.

| (31) | Endelig fandt ansøgeren, at der kunne foretages en justering i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, herunder særligt litra k), for »forskelle i andre faktorer, (...), hvis det påvises, at de påvirker sammenligneligheden af priser som anført i dette stykke (...)«. |
| --- | --- |

(31)

Endelig fandt ansøgeren, at der kunne foretages en justering i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, herunder særligt litra k), for »forskelle i andre faktorer, (...), hvis det påvises, at de påvirker sammenligneligheden af priser som anført i dette stykke (...)«.

| (32) | I betragtning af at det er konkluderet, at eksportpriserne ikke ændredes betydeligt og varigt, er det ikke muligt at fastsætte en dumpingmargen. Derfor er kravet om en justering irrelevant og afvises hermed. |
| --- | --- |

(32)

I betragtning af at det er konkluderet, at eksportpriserne ikke ændredes betydeligt og varigt, er det ikke muligt at fastsætte en dumpingmargen. Derfor er kravet om en justering irrelevant og afvises hermed.

3.   AFSLUTNING AF UNDERSØGELSEN

| (33) | I betragtning af den konklusion, at omstændighederne med hensyn til dumping ikke har ændret sig betydeligt og varigt, finder Kommissionen, at den foreliggende fornyede undersøgelse bør afsluttes, uden at det for ansøgeren gældende toldniveau ændres. Derfor bør de antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved forordning (EF) nr. 1286/2008 på importen af PET fremstillet af ansøgeren forblive uændrede. |
| --- | --- |

(33)

I betragtning af den konklusion, at omstændighederne med hensyn til dumping ikke har ændret sig betydeligt og varigt, finder Kommissionen, at den foreliggende fornyede undersøgelse bør afsluttes, uden at det for ansøgeren gældende toldniveau ændres. Derfor bør de antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved forordning (EF) nr. 1286/2008 på importen af PET fremstillet af ansøgeren forblive uændrede.

4.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (34) | Ansøgeren såvel som de andre berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå, at den foreliggende fornyede undersøgelse afsluttes. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusion. |
| --- | --- |

(34)

Ansøgeren såvel som de andre berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå, at den foreliggende fornyede undersøgelse afsluttes. De modtagne bemærkninger var ikke af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusion.

5.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (35) | Denne undersøgelse bør derfor afsluttes, uden at der foretages ændringer i forordning (EF) nr. 192/2007 — |
| --- | --- |

(35)

Denne undersøgelse bør derfor afsluttes, uden at der foretages ændringer i forordning (EF) nr. 192/2007 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalat, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i bl.a. Indien, afsluttes hermed, uden at de gældende foranstaltninger ændres.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 21.

2

(3)  EUT L 59 af 27.2.2007, s. 1.

3

(4)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 1.

4

(5)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 1.

5

(6)  EUT L 59 af 27.2.2007, s. 34.

6

(7)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 88.

7

(8)  EUT C 151 af 10.6.2010, s. 15.

8

(9)  Sag T-143/06, MTZ Polyfilms mod Rådet for Den Europæiske Union [2009] Sml. II 4133, præmis 48.

9

---

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/19

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 906/2011

af 2. september 2011

om ændring af forordning (EF) nr. 193/2007 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat med oprindelse i Indien og ændring af forordning (EF) nr. 192/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i bl.a. Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 19 og 24,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (2) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i bl.a. Indien (i det følgende benævnt »den oprindelige antisubsidieundersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 193/2007 (3) en endelig udligningstold for en periode på yderligere fem år. Udligningsforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 (4) efter en delvis interimsundersøgelse (»den seneste fornyede undersøgelse«). Udligningsforanstaltningerne består i en specifik told. Tolden varierer mellem 0 EUR/ton og 106,5 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter og en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra andre producenter. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2603/2000 (2) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalat (»PET«) med oprindelse i bl.a. Indien (i det følgende benævnt »den oprindelige antisubsidieundersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 193/2007 (3) en endelig udligningstold for en periode på yderligere fem år. Udligningsforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 (4) efter en delvis interimsundersøgelse (»den seneste fornyede undersøgelse«). Udligningsforanstaltningerne består i en specifik told. Tolden varierer mellem 0 EUR/ton og 106,5 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter og en resttold på 69,4 EUR/ton på importen fra andre producenter.

1.2.   Gældende antidumpingforanstaltninger

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (5) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af PET med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige antidumpingundersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 192/2007 (6) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Antidumpingforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 efter den seneste fornyede undersøgelse. Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for skadestærsklen og bestod af specifikke antidumpingtoldsatser. Tolden varierer mellem 87,5 EUR/ton og 200,9 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter og en resttold på 153,6 EUR/ton på importen fra andre producenter (»de gældende antidumpingforanstaltninger«). |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 2604/2000 (5) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af PET med oprindelse i bl.a. Indien (»den oprindelige antidumpingundersøgelse«). Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 192/2007 (6) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Antidumpingforanstaltningerne blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2008 efter den seneste fornyede undersøgelse. Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for skadestærsklen og bestod af specifikke antidumpingtoldsatser. Tolden varierer mellem 87,5 EUR/ton og 200,9 EUR/ton på importen fra individuelt nævnte indiske producenter og en resttold på 153,6 EUR/ton på importen fra andre producenter (»de gældende antidumpingforanstaltninger«).

| (3) | Ved afgørelse 2000/745/EF (7) godtog Kommissionen tilsagn fra flere eksporterende producenter om en mindsteimportpris (»tilsagn«). |
| --- | --- |

(3)

Ved afgørelse 2000/745/EF (7) godtog Kommissionen tilsagn fra flere eksporterende producenter om en mindsteimportpris (»tilsagn«).

1.3.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

| (4) | En anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19 blev indgivet af Reliance Industries Limited, en indisk eksporterende producent af PET (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af subsidieaspektet for så vidt angår ansøgeren. Ansøgeren anmodede samtidig om den fornyede undersøgelse af de nuværende antidumpingforanstaltninger. Den resterende antidumping- og udligningstold anvendes på import af varer fremstillet af ansøgeren, og ansøgerens salg til Unionen er omfattet af tilsagnet. |
| --- | --- |

(4)

En anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19 blev indgivet af Reliance Industries Limited, en indisk eksporterende producent af PET (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af subsidieaspektet for så vidt angår ansøgeren. Ansøgeren anmodede samtidig om den fornyede undersøgelse af de nuværende antidumpingforanstaltninger. Den resterende antidumping- og udligningstold anvendes på import af varer fremstillet af ansøgeren, og ansøgerens salg til Unionen er omfattet af tilsagnet.

| (5) | Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke den udligningsberettigede subsidiering. Ansøgeren fremlagde navnlig umiddelbare beviser for, at dennes subsidiebeløb er dalet til et niveau et godt stykke under den toldsats, som i øjeblikket finder anvendelse på virksomheden. Denne nedbringelse af det samlede subsidieringsniveau skulle navnlig skyldes en betydelig nedgang i ydelserne under Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS). |
| --- | --- |

(5)

Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke den udligningsberettigede subsidiering. Ansøgeren fremlagde navnlig umiddelbare beviser for, at dennes subsidiebeløb er dalet til et niveau et godt stykke under den toldsats, som i øjeblikket finder anvendelse på virksomheden. Denne nedbringelse af det samlede subsidieringsniveau skulle navnlig skyldes en betydelig nedgang i ydelserne under Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS).

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser, og offentliggjorde den 10. juni 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (8) om indledning af en delvis interimsundersøgelse (»nærværende fornyede undersøgelse«) i henhold til grundforordningens artikel 19. Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet for så vidt angår ansøgeren. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser, og offentliggjorde den 10. juni 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
   (8) om indledning af en delvis interimsundersøgelse (»nærværende fornyede undersøgelse«) i henhold til grundforordningens artikel 19. Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af subsidieringsaspektet for så vidt angår ansøgeren.

1.4.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

| (7) | Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og sammenslutningen af EU-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (8) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(8)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (9) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og de indiske myndigheder og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

(9)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og de indiske myndigheder og modtog besvarelser inden for den fastsatte frist.

| (10) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af subsidiering. Kommissionen foretog kontrolbesøg på stedet hos ansøgeren i Mumbai, Indien, og hos de indiske myndigheder i New Delhi (Generaldirektoratet for udenrigshandel og Handelsministeriet) og i Mumbai (regionalt kontor for Generaldirektoratet for udenrigshandel). |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på fastlæggelsen af subsidiering. Kommissionen foretog kontrolbesøg på stedet hos ansøgeren i Mumbai, Indien, og hos de indiske myndigheder i New Delhi (Generaldirektoratet for udenrigshandel og Handelsministeriet) og i Mumbai (regionalt kontor for Generaldirektoratet for udenrigshandel).

1.5.   Den nuværende undersøgelsesperiode

| (11) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

1.6.   Sideløbende antidumpingundersøgelse

| (12) | Den 10. juni 2010 (9) bekendtgjorde Kommissionen indledningen af en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (10) (»antidumpinggrundforordningen«), der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren. |
| --- | --- |

(12)

Den 10. juni 2010 (9) bekendtgjorde Kommissionen indledningen af en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (10) (»antidumpinggrundforordningen«), der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.

| (13) | I den sideløbende antidumpingundersøgelse konstateredes det, at omstændighederne med hensyn til dumping ikke havde ændret sig betydeligt og varigt, og undersøgelsen blev derfor afsluttet uden ændring af de gældende antidumpingforanstaltninger for ansøgeren. |
| --- | --- |

(13)

I den sideløbende antidumpingundersøgelse konstateredes det, at omstændighederne med hensyn til dumping ikke havde ændret sig betydeligt og varigt, og undersøgelsen blev derfor afsluttet uden ændring af de gældende antidumpingforanstaltninger for ansøgeren.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (14) | Den undersøgte vare er PET med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(14)

Den undersøgte vare er PET med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3907 60 20 og med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«).

2.2.   Samme vare

| (15) | Undersøgelsen viste, at den pågældende vare produceret i Indien og solgt til Unionen er identisk med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at produkter solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da nærværende fornyede undersøgelse er begrænset til subsidieringsaspektet for så vidt angår ansøgeren, var det ikke muligt at nå frem til en konklusion vedrørende den vare, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen viste, at den pågældende vare produceret i Indien og solgt til Unionen er identisk med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål med den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien. Det konkluderes derfor, at produkter solgt på hjemmemarkedet og eksportmarkedet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Da nærværende fornyede undersøgelse er begrænset til subsidieringsaspektet for så vidt angår ansøgeren, var det ikke muligt at nå frem til en konklusion vedrørende den vare, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet.

3.   UNDERSØGELSESRESULTATER

3.1.   Subsidier

| (16) | På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af de indiske myndigheder og ansøgeren, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier: | Landsdækkende ordninger:







  a) | Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen) |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af de indiske myndigheder og ansøgeren, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

Landsdækkende ordninger:

a)

Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

| b) | Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

b)

Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

| c) | Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder) |
| --- | --- |

c)

Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

| d) | Focus Market Scheme (»FMS«) |
| --- | --- |

d)

Focus Market Scheme (»FMS«)

| e) | Focus Product Scheme (»FPS«) |
| --- | --- |

e)

Focus Product Scheme (»FPS«)

| f) | Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning). |
| --- | --- |

f)

Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning).

| | Regionale ordninger:







  g) | Delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering (Capital Investment Incentive Scheme) |
| --- | --- | --- |

Regionale ordninger:

g)

Delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering (Capital Investment Incentive Scheme)

| (17) | De nævnte ordninger a) til e) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter (»FTP«), der udstedes af Handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To FTP-dokumenter er relevante for NUP i den foreliggende sag, nemlig FTP 04-09 og FTP 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i august 2009. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 04-09 og FTP 09-14 i en procedurehåndbog - »Handbook of Procedures, Volume I« (henholdsvis »HOP I 04-09« og »HOP I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. |
| --- | --- |

(17)

De nævnte ordninger a) til e) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter (»FTP«), der udstedes af Handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To FTP-dokumenter er relevante for NUP i den foreliggende sag, nemlig FTP 04-09 og FTP 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i august 2009. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 04-09 og FTP 09-14 i en procedurehåndbog - »Handbook of Procedures, Volume I« (henholdsvis »HOP I 04-09« og »HOP I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

| (18) | Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«). |
| --- | --- |

(18)

Ordning f) er baseret på »Income Tax Act of 1961« (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved »Finance Act« (»finansloven«).

| (19) | Ordning g) forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industrifremmepolitik. |
| --- | --- |

(19)

Ordning g) forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industrifremmepolitik.

3.1.1.   Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

a)   Retsgrundlag

| (20) | Ordningen er nærmere beskrevet i punkt 4.1.1 til 4.1.14 i FTP 04-09 og FTP 09-14 og punkt 4.1 til 4.30A i HOP I 04-09 og i HOP 09-14. |
| --- | --- |

(20)

Ordningen er nærmere beskrevet i punkt 4.1.1 til 4.1.14 i FTP 04-09 og FTP 09-14 og punkt 4.1 til 4.30A i HOP I 04-09 og i HOP 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (21) | AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 22. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producenteksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundne« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producenteksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FTP 04-09 og FTP 09-14, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er støtteberettigede efter AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs. |
| --- | --- |

(21)

AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 22. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelse. Producenteksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundne« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producenteksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FTP 04-09 og FTP 09-14, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er støtteberettigede efter AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs.

c)   Praktisk gennemførelse

| (22) | Forhåndstilladelser kan udstedes for:
  i)   Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Importtilladelsen og eksportforpligtelsen (herunder eksportvarens type) er specificeret i tilladelsen.
  ii)   Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og hermed forbundne produkter). Indehaveren af tilladelsen kan — op til en bestemt værditærskel, som fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare i den relevante varegruppe. Han kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie materialer er anvendt.
  iii)   Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan importere toldfrie råmaterialer og i den forbindelse opnå en AAS-ordning for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.
  iv)   Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2.b) til f), g), i) og j) i FTP 04-09 og FTP 09-14. Ifølge de indiske myndigheder forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til selskaber i særlige økonomiske zoner.
  v)   ARO (attester til forudgående frigivelse): En indehaver af en forhåndstilladelse, der ønsker at købe råmaterialerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse. I disse tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de varer, der er angivet deri. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i FTP 04-09 og 09-14 (dvs. forhåndstilladelser for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både indenlandske og importerede råmaterialer.
  vi)   Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør tilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). |
| --- | --- |

(22)

Forhåndstilladelser kan udstedes for:

i)   Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Importtilladelsen og eksportforpligtelsen (herunder eksportvarens type) er specificeret i tilladelsen.

ii)   Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og hermed forbundne produkter). Indehaveren af tilladelsen kan — op til en bestemt værditærskel, som fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare i den relevante varegruppe. Han kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie materialer er anvendt.

iii)   Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan importere toldfrie råmaterialer og i den forbindelse opnå en AAS-ordning for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.

iv)   Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2.b) til f), g), i) og j) i FTP 04-09 og FTP 09-14. Ifølge de indiske myndigheder forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til selskaber i særlige økonomiske zoner.

v)   ARO (attester til forudgående frigivelse): En indehaver af en forhåndstilladelse, der ønsker at købe råmaterialerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af attester til forudgående frigivelse. I disse tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som attester til forudgående frigivelse og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de varer, der er angivet deri. Påtegnelsen af attesten til forudgående frigivelse giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. stk. 8.3 i FTP 04-09 og 09-14 (dvs. forhåndstilladelser for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både indenlandske og importerede råmaterialer.

vi)   Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør tilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter).

| (23) | Det konstateredes, at ansøgeren i NUP opnåede indrømmelser i henhold til kun én underordning i forbindelse med den pågældende vare, nærmere bestemt AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(23)

Det konstateredes, at ansøgeren i NUP opnåede indrømmelser i henhold til kun én underordning i forbindelse med den pågældende vare, nærmere bestemt AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.

| (24) | For så vidt angår den anvendelse af AAS for transaktioner ligestillet med eksport i NUP, fastsætter de indiske myndigheder den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af de indiske myndigheder på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (SION). Der er fastsat SION for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de udstedes af den indiske regering. |
| --- | --- |

(24)

For så vidt angår den anvendelse af AAS for transaktioner ligestillet med eksport i NUP, fastsætter de indiske myndigheder den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af de indiske myndigheder på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (SION). Der er fastsat SION for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de udstedes af den indiske regering.

| (25) | Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er indehaveren af forhåndstilladelse retligt forpligtet til at føre register over det faktiske forbrug af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet for hver tilladelse som pr. foreskrevet format (punkt 4.26 og 4.30 samt tillæg 23 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14). Dette regnskab skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor/omkostningsrevisor, som udsteder en attest om, at de foreskrevne regnskaber og relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende. |
| --- | --- |

(25)

Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er indehaveren af forhåndstilladelse retligt forpligtet til at føre register over det faktiske forbrug af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet for hver tilladelse som pr. foreskrevet format (punkt 4.26 og 4.30 samt tillæg 23 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14). Dette regnskab skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor/omkostningsrevisor, som udsteder en attest om, at de foreskrevne regnskaber og relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.

| (26) | Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af tilladelsen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder). |
| --- | --- |

(26)

Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af tilladelsen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder).

| (27) | Det blev fastslået, at der ikke var nogen forbindelse mellem de importerede materialer og de eksporterede færdige varer. Støtteberettigede råvarer kan også være råmaterialer, der anvendes i produktionen af varer på tidligere produktionstrin. Desuden blev det konstateret, at ansøgeren ikke, selv om dette er obligatorisk, førte det i betragtning 25 nævnte forbrugsregister for alle tilladelser, kontrolleret ved ekstern revisor. På trods af overtrædelse af dette krav gjorde ansøgeren brug af fordelene under AAS, som endvidere i lyset af den konstaterede overvurdering af SION-normerne, overskred de retlige bestemmelser herfor. |
| --- | --- |

(27)

Det blev fastslået, at der ikke var nogen forbindelse mellem de importerede materialer og de eksporterede færdige varer. Støtteberettigede råvarer kan også være råmaterialer, der anvendes i produktionen af varer på tidligere produktionstrin. Desuden blev det konstateret, at ansøgeren ikke, selv om dette er obligatorisk, førte det i betragtning 25 nævnte forbrugsregister for alle tilladelser, kontrolleret ved ekstern revisor. På trods af overtrædelse af dette krav gjorde ansøgeren brug af fordelene under AAS, som endvidere i lyset af den konstaterede overvurdering af SION-normerne, overskred de retlige bestemmelser herfor.

d)   Konklusion

| (28) | Fritagelsen for importtold er et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør. |
| --- | --- |

(28)

Fritagelsen for importtold er et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.

| (29) | Desuden er AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport klart retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning. |
| --- | --- |

(29)

Desuden er AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport klart retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

| (30) | I forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse er det derfor blevet fastslået, at den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. De indiske myndigheder anvendte ikke deres verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi de er blevet anset for at være for rundhåndede, og da det blev fastslået, at modtagne fordele ikke tilbagesøges af den indiske regering. Faktisk har de indiske myndigheder ikke ført effektiv kontrol på grundlag af korrekt førte registre over det faktiske forbrug. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Endelig er det blevet bekræftet, at inddragelsen af statsautoriserede revisorer i verifikationsprocessen i praksis ikke er sikret, selv om dette er obligatorisk ved lov. |
| --- | --- |

(30)

I forbindelse med nærværende fornyede undersøgelse er det derfor blevet fastslået, at den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. De indiske myndigheder anvendte ikke deres verifikationsordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (bilag II, del II, punkt 4, i grundforordningen samt for substitutionsgodtgørelsesordninger bilag III, del II, punkt 2, i grundforordningen). SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til verifikation af det faktiske forbrug, fordi de er blevet anset for at være for rundhåndede, og da det blev fastslået, at modtagne fordele ikke tilbagesøges af den indiske regering. Faktisk har de indiske myndigheder ikke ført effektiv kontrol på grundlag af korrekt førte registre over det faktiske forbrug. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råvarer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Endelig er det blevet bekræftet, at inddragelsen af statsautoriserede revisorer i verifikationsprocessen i praksis ikke er sikret, selv om dette er obligatorisk ved lov.

| (31) | AAS for transaktioner ligestillet med eksport er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(31)

AAS for transaktioner ligestillet med eksport er derfor udligningsberettiget.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (32) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råmaterialer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, litra i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af bilag II, del II, og bilag III, del II, til grundforordningen påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at imødegå det hensigtsmæssige i en angivelig kontrolordning. |
| --- | --- |

(32)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råmaterialer. Det skal i denne henseende bemærkes, at det ikke er fastsat i grundforordningen, at eftergivelse af overskydende afgifter alene kan udlignes. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, litra i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af bilag II, del II, og bilag III, del II, til grundforordningen påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at imødegå det hensigtsmæssige i en angivelig kontrolordning.

| (33) | Subsidiebeløbet blev beregnet for ansøgeren på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til den underordningen for transaktioner ligestillet med eksport i NUP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i NUP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(33)

Subsidiebeløbet blev beregnet for ansøgeren på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til den underordningen for transaktioner ligestillet med eksport i NUP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i NUP som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (34) | Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,52 %.

3.1.2.   Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

a)   Retsgrundlag

| (35) | DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 og i HOP 09-14. |
| --- | --- |

(35)

DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 og i HOP 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (36) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning. |
| --- | --- |

(36)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse

| (37) | En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION-normer (jf. betragtning 24) og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. DEPBS-satsen for den pågældende vare i NUP i den aktuelle undersøgelse var 8 % med en værdi på 58 Rs/kg. |
| --- | --- |

(37)

En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION-normer (jf. betragtning 24) og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. DEPBS-satsen for den pågældende vare i NUP i den aktuelle undersøgelse var 8 % med en værdi på 58 Rs/kg.

| (38) | For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt omfanget af den fordel, denne vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til indrømmelsen af en DEPBS-kredit. Den DEPBS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende. |
| --- | --- |

(38)

For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt omfanget af den fordel, denne vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til indrømmelsen af en DEPBS-kredit. Den DEPBS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.

| (39) | Det konstateredes, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen. |
| --- | --- |

(39)

Det konstateredes, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.

| (40) | Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. Fristen for indsendelse af ansøgninger er tre måneder efter udførsel, men som anført i punkt 9.3 i HOP I 04-09 og i HOP 09-14 kan ansøgninger, der modtages efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid kan tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen). |
| --- | --- |

(40)

Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. Fristen for indsendelse af ansøgninger er tre måneder efter udførsel, men som anført i punkt 9.3 i HOP I 04-09 og i HOP 09-14 kan ansøgninger, der modtages efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid kan tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).

| (41) | Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(41)

Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.

d)   Konklusion

| (42) | Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(42)

Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

| (43) | Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(43)

Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (44) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sådan som det hævdes af ansøgeren. Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, litra i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS. |
| --- | --- |

(44)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), sådan som det hævdes af ansøgeren. Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, litra i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råvarer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råvarer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (45) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).

| (46) | Det blev konstateret, at fordelene ved DEPBS var koncentreret på den pågældende vare. Derfor anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner af den pågældende vare under denne ordning i NUP. |
| --- | --- |

(46)

Det blev konstateret, at fordelene ved DEPBS var koncentreret på den pågældende vare. Derfor anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner af den pågældende vare under denne ordning i NUP.

| (47) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(47)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (48) | Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(48)

Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (49) | På denne baggrund er den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for ansøgeren i NUP, på 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

På denne baggrund er den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning for ansøgeren i NUP, på 7,52 %.

3.1.3.   Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)

a)   Retsgrundlag

| (50) | EPCGS er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(50)

EPCGS er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (51) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(51)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.

c)   Praktisk gennemførelse

| (52) | Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og indtil ti år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og mod betaling af et gebyr en EPCGS-licens. EPCGS giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 3 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en given mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FTP 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere. |
| --- | --- |

(52)

Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og indtil ti år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og mod betaling af et gebyr en EPCGS-licens. EPCGS giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 3 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en given mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FTP 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af importforpligtelsen kortere.

| (53) | EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den indenlandske producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den indenlandske producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver. |
| --- | --- |

(53)

EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den indenlandske producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den indenlandske producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.

d)   Konklusion

| (54) | Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(54)

Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.

| (55) | Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da sådanne licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(55)

Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da sådanne licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (56) | EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, litra i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(56)

EPCGS-ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, litra i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (57) | Subsidiebeløbet blev beregnet i henhold til artikel 7, stk. 3, i grundforordningen på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, der anvendes i den petrokemiske og andre sektorer, hvor disse ydelser blev modtaget af ansøgeren, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Den kommercielle kreditrentesats, der anvendtes af ansøgeren ved salg i NUP blev anset for velegnet til dette formål. |
| --- | --- |

(57)

Subsidiebeløbet blev beregnet i henhold til artikel 7, stk. 3, i grundforordningen på grundlag af den ikke betalte told på importerede kapitalgoder, der anvendes i den petrokemiske og andre sektorer, hvor disse ydelser blev modtaget af ansøgeren, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne kapitalgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Den kommercielle kreditrentesats, der anvendtes af ansøgeren ved salg i NUP blev anset for velegnet til dette formål.

| (58) | I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2 og 3, i grundforordningen er dette subsidiebeløb blevet fordelt over eksportomsætningen for den petrokemiske sektor og andre sektorer, for hvilke disse ydelser blev modtaget i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater. |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 2 og 3, i grundforordningen er dette subsidiebeløb blevet fordelt over eksportomsætningen for den petrokemiske sektor og andre sektorer, for hvilke disse ydelser blev modtaget i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater.

| (59) | Den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning i NUP, var på 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

Den subsidiemargen, der blev konstateret under denne ordning i NUP, var på 1,49 %.

3.1.4.   Focus Market Scheme (»FMS«)

a)   Retsgrundlag

| (60) | FMS er detaljeret beskrevet i punkt 3.9.1 til 3.9.2.2 i FTP 04-09 og punkt 3.14.1 til 3.14.3 i FTP 09-14 samt i punkt 3.20 til 3.20.3 i HOP I 04-09 og punkt 3.8 til 3.8.2 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(60)

FMS er detaljeret beskrevet i punkt 3.9.1 til 3.9.2.2 i FTP 04-09 og punkt 3.14.1 til 3.14.3 i FTP 09-14 samt i punkt 3.20 til 3.20.3 i HOP I 04-09 og punkt 3.8 til 3.8.2 i HOP I 09-14.

b)   Støtteberettigelse

| (61) | Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning. |
| --- | --- |

(61)

Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er støtteberettigede under denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse

| (62) | Under denne ordning er eksporten af alle varer til lande, der er meddelt i henhold til bilag 37, litra c) i HOP I 04-09 og i HOP 09-14, berettiget til en toldkredit på 2,5 % til 3 % af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. Visse former for eksportaktiviteter er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenester og eksportomsætning fra enheder, der opererer i særlige økonomiske områder. Visse former for varer er også udelukket fra denne ordning, f.eks. diamanter, ædelmetaller, malme, korn, sukker og olieprodukter. |
| --- | --- |

(62)

Under denne ordning er eksporten af alle varer til lande, der er meddelt i henhold til bilag 37, litra c) i HOP I 04-09 og i HOP 09-14, berettiget til en toldkredit på 2,5 % til 3 % af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. Visse former for eksportaktiviteter er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenester og eksportomsætning fra enheder, der opererer i særlige økonomiske områder. Visse former for varer er også udelukket fra denne ordning, f.eks. diamanter, ædelmetaller, malme, korn, sukker og olieprodukter.

| (63) | Toldkreditterne i forbindelse med FMS er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra datoen for udstedelse af det relevante toldgodtgørelsesdokument. De kan benyttes til at betale told på senere import af ethvert råmateriale eller enhver vare, herunder også kapitalgoder. |
| --- | --- |

(63)

Toldkreditterne i forbindelse med FMS er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra datoen for udstedelse af det relevante toldgodtgørelsesdokument. De kan benyttes til at betale told på senere import af ethvert råmateriale eller enhver vare, herunder også kapitalgoder.

| (64) | Toldgodtgørelsesdokumentet udstedes i eksporthavnen, efter at eksporten eller afsendelsen af varerne har fundet sted. Så længe en ansøger tilvejebringer kopier af al relevant eksportdokumentation til myndighederne (f.eks. eksportordrer, fakturaer, forsendelsespapirer, bankbekræftelser), kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter. |
| --- | --- |

(64)

Toldgodtgørelsesdokumentet udstedes i eksporthavnen, efter at eksporten eller afsendelsen af varerne har fundet sted. Så længe en ansøger tilvejebringer kopier af al relevant eksportdokumentation til myndighederne (f.eks. eksportordrer, fakturaer, forsendelsespapirer, bankbekræftelser), kan de indiske myndigheder ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.

d)   Konklusion

| (65) | Med FMS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En FMS-toldkredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske stat giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører FMS-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(65)

Med FMS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En FMS-toldkredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske stat giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører FMS-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres.

| (66) | Endvidere er FMS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(66)

Endvidere er FMS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

| (67) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, litra i), og bilag II og III. Eksportører er berettiget til fordelene ved FMS, uanset om de importerer råmaterialer eller ikke. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der anskaffer alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved FMS. Desuden kan en eksportør anvende FMS-toldkreditter til at importere investeringsgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger (jf. grundforordningens bilag I, litra i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(67)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, litra i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, litra i), og bilag II og III. Eksportører er berettiget til fordelene ved FMS, uanset om de importerer råmaterialer eller ikke. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der anskaffer alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved FMS. Desuden kan en eksportør anvende FMS-toldkreditter til at importere investeringsgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger (jf. grundforordningens bilag I, litra i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (68) | Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet som den fordel, modtageren havde ved eksport af den pågældende vare, som konstateret i NUP, bogført af ansøgeren ved anvendelse af ordningen på et periodiseringsgrundlag som en indtægt på eksporttransaktionstidspunktet. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen af den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(68)

Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet som den fordel, modtageren havde ved eksport af den pågældende vare, som konstateret i NUP, bogført af ansøgeren ved anvendelse af ordningen på et periodiseringsgrundlag som en indtægt på eksporttransaktionstidspunktet. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen af den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (69) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(69)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (70) | Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for ansøgeren udgør 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for ansøgeren udgør 0,87 %.

3.1.5.   Focus Product Scheme (»FPS«)

| (71) | I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at ansøgeren ikke opnåede fordele under FPS i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(71)

I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at ansøgeren ikke opnåede fordele under FPS i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.1.6.   Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning)

| (72) | I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at ansøgeren ikke opnåede fordele under ITES i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(72)

I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at ansøgeren ikke opnåede fordele under ITES i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.

3.1.7.   Delstaten Gujarats incitamentsordning for kapitalinvestering (Capital Investment Incentive Scheme – »CIIS«)

| (73) | Delstaten Gujarat indrømmer støtteberettigede industrivirksomheder begunstigelser i form af fritagelse for og/eller udsættelse af omsætningsafgift for at fremme den industrielle udvikling af økonomisk tilbagestående områder i staten. |
| --- | --- |

(73)

Delstaten Gujarat indrømmer støtteberettigede industrivirksomheder begunstigelser i form af fritagelse for og/eller udsættelse af omsætningsafgift for at fremme den industrielle udvikling af økonomisk tilbagestående områder i staten.

a)   Retsgrundlag

| (74) | Denne ordning, som anvendes af delstaten Gujarat, er detaljeret beskrevet i Government of Gujarat Resolution No INC-1095/2000(3)/I af 11. september 1995, Government Notification, Finance Department No (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH af 1. april 2006 og Rule 18A i Gujarat Value Added Tax Rules (2006). |
| --- | --- |

(74)

Denne ordning, som anvendes af delstaten Gujarat, er detaljeret beskrevet i Government of Gujarat Resolution No INC-1095/2000(3)/I af 11. september 1995, Government Notification, Finance Department No (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH af 1. april 2006 og Rule 18A i Gujarat Value Added Tax Rules (2006).

b)   Støtteberettigelse

| (75) | Selskaber, der opretter en ny industrivirksomhed eller foretager en større udvidelse af en eksisterende industrivirksomhed i tilbagestående områder, er støtteberettigede i henhold til disse ordninger. Der findes imidlertid udtømmende lister over erhvervsgrene, der ikke er støtteberettigede, som forhindrer selskaber i bestemte erhvervssektorer i at drage fordel af begunstigelserne. |
| --- | --- |

(75)

Selskaber, der opretter en ny industrivirksomhed eller foretager en større udvidelse af en eksisterende industrivirksomhed i tilbagestående områder, er støtteberettigede i henhold til disse ordninger. Der findes imidlertid udtømmende lister over erhvervsgrene, der ikke er støtteberettigede, som forhindrer selskaber i bestemte erhvervssektorer i at drage fordel af begunstigelserne.

c)   Praktisk gennemførelse

| (76) | I henhold til denne ordning skal virksomhederne investere i tilbagestående områder. Disse områder — bestemte territoriale enheder i Gujarat — er inddelt i forskellige kategorier efter deres økonomiske udviklingsgrad, mens visse egne samtidig er udelukket fra incitamentsordningerne. Hovedkriteriet for fastsættelsen af begunstigelsernes omfang er investeringens størrelse og det område, hvor virksomheden er eller vil blive etableret. |
| --- | --- |

(76)

I henhold til denne ordning skal virksomhederne investere i tilbagestående områder. Disse områder — bestemte territoriale enheder i Gujarat — er inddelt i forskellige kategorier efter deres økonomiske udviklingsgrad, mens visse egne samtidig er udelukket fra incitamentsordningerne. Hovedkriteriet for fastsættelsen af begunstigelsernes omfang er investeringens størrelse og det område, hvor virksomheden er eller vil blive etableret.

| (77) | Der kan indrømmes begunstigelser på ethvert tidspunkt, da der ikke er nogen frist hverken for indgivelse af en ansøgning om deltagelse i ordningerne eller for opfyldelse af de kvantitative kriterier. |
| --- | --- |

(77)

Der kan indrømmes begunstigelser på ethvert tidspunkt, da der ikke er nogen frist hverken for indgivelse af en ansøgning om deltagelse i ordningerne eller for opfyldelse af de kvantitative kriterier.

d)   Konklusion

| (78) | Denne ordning yder subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den udgør et finansielt bidrag fra delstaten Gujarat, da de indrømmede begunstigelser (fritagelser fra omsætningsafgift) reducerer de skatteindtægter, der ellers ville være indgået. Desuden medfører disse begunstigelser en fordel for selskaberne i form af en forbedret finansiel situation, idet ellers skyldige skatter ikke betales. |
| --- | --- |

(78)

Denne ordning yder subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den udgør et finansielt bidrag fra delstaten Gujarat, da de indrømmede begunstigelser (fritagelser fra omsætningsafgift) reducerer de skatteindtægter, der ellers ville være indgået. Desuden medfører disse begunstigelser en fordel for selskaberne i form af en forbedret finansiel situation, idet ellers skyldige skatter ikke betales.

| (79) | Endvidere er ordningen regionalt specifikke i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 3, da de kun kan benyttes af visse virksomheder, der har foretaget investeringer inden for bestemte angivne geografiske områder på den pågældende delstats retsområde. Den er ikke tilgængelig for selskaber, der er beliggende uden for disse områder, og fordelens størrelse er desuden afhængig af det pågældende område. |
| --- | --- |

(79)

Endvidere er ordningen regionalt specifikke i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 3, da de kun kan benyttes af visse virksomheder, der har foretaget investeringer inden for bestemte angivne geografiske områder på den pågældende delstats retsområde. Den er ikke tilgængelig for selskaber, der er beliggende uden for disse områder, og fordelens størrelse er desuden afhængig af det pågældende område.

| (80) | Delstaten Gujarats CIIS-ordning er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(80)

Delstaten Gujarats CIIS-ordning er derfor udligningsberettiget.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (81) | Ansøgeren fremførte, at virksomheden ikke længere er berettiget til fordelene i henhold til CIIS for et af sine produktionsanlæg. Undersøgelsen bekræftede denne påstand. For et andet anlægs vedkommende udløb virksomhedens støtteberettigelse i løbet af den nuværende undersøgelse. De modtagne subsidier for disse anlægs aktiviteter blev derfor ikke taget i betragtning ved beregningen af subsidiebeløbet. |
| --- | --- |

(81)

Ansøgeren fremførte, at virksomheden ikke længere er berettiget til fordelene i henhold til CIIS for et af sine produktionsanlæg. Undersøgelsen bekræftede denne påstand. For et andet anlægs vedkommende udløb virksomhedens støtteberettigelse i løbet af den nuværende undersøgelse. De modtagne subsidier for disse anlægs aktiviteter blev derfor ikke taget i betragtning ved beregningen af subsidiebeløbet.

| (82) | Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i den fornyede undersøgelsesperiode, men som forblev ubetalt i henhold til denne ordning. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den herved opnåede subsidiesats var på 0,31 %. |
| --- | --- |

(82)

Subsidiebeløbet blev beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i den fornyede undersøgelsesperiode, men som forblev ubetalt i henhold til denne ordning. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i den fornyede undersøgelsesperiode, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Den herved opnåede subsidiesats var på 0,31 %.

3.1.8.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (83) | De samlede udligningsberettigede subsidier for ansøgeren i henhold til bestemmelserne i grundforordningen er udtrykt i værdi fastslået til 10,73 %. Dette subsidiebeløb overstiger den minimaltærskel, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5. |
| --- | --- |

(83)

De samlede udligningsberettigede subsidier for ansøgeren i henhold til bestemmelserne i grundforordningen er udtrykt i værdi fastslået til 10,73 %. Dette subsidiebeløb overstiger den minimaltærskel, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.

| (84) | Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.

3.2.   Ændrede omstændigheder med hensyn til subsidiering af blivende art

| (85) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til subsidiering har ændret sig betydeligt i NUP. |
| --- | --- |

(85)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, stk. 2, blev det undersøgt, om omstændighederne med hensyn til subsidiering har ændret sig betydeligt i NUP.

| (86) | Det blev fastslået, at ansøgeren i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra den indiske stat. Endvidere er den subsidiesats, der blev konstateret i nærværende fornyede undersøgelse, lavere end den, der blev fastslået under den seneste fornyede undersøgelse. Der er intet, der tyder på, at ordningerne vil blive indstillet eller nye ordninger indført i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(86)

Det blev fastslået, at ansøgeren i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra den indiske stat. Endvidere er den subsidiesats, der blev konstateret i nærværende fornyede undersøgelse, lavere end den, der blev fastslået under den seneste fornyede undersøgelse. Der er intet, der tyder på, at ordningerne vil blive indstillet eller nye ordninger indført i den nærmeste fremtid.

| (87) | Eftersom det er blevet påvist, at ansøgeren modtager mindre subsidiering end tidligere, og at det er sandsynligt, at det fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er mindre end fastsat i den seneste fornyede undersøgelse, konkluderes det, at fortsættelsen af den gældende foranstaltning overstiger det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade, og at niveauet af foranstaltninger derfor bør ændres i overensstemmelse med de nye resultater. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom det er blevet påvist, at ansøgeren modtager mindre subsidiering end tidligere, og at det er sandsynligt, at det fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er mindre end fastsat i den seneste fornyede undersøgelse, konkluderes det, at fortsættelsen af den gældende foranstaltning overstiger det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade, og at niveauet af foranstaltninger derfor bør ændres i overensstemmelse med de nye resultater.

4.   UDLIGNINGS- OG ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

4.1.   Udligningsforanstaltninger

| (88) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19 og de grunde til nærværende fornyede undersøgelse, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan det fastslås, at subsidieringsmargenen for så vidt angår ansøgeren er faldet fra 13,8 % til 10,7 %, og at den udligningstold, som denne eksporterende producent blev pålagt ved forordning (EF) nr. 1286/2008 derfor bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(88)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19 og de grunde til nærværende fornyede undersøgelse, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan det fastslås, at subsidieringsmargenen for så vidt angår ansøgeren er faldet fra 13,8 % til 10,7 %, og at den udligningstold, som denne eksporterende producent blev pålagt ved forordning (EF) nr. 1286/2008 derfor bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (89) | Den ændrede udligningstoldsats bør fastsættes på niveau med den nye subsidieringssats, der er fastslået ved nærværende fornyede undersøgelse, eftersom de skadesmargener, som blev beregnet i den oprindelige antisubsidieundersøgelse, er højere. |
| --- | --- |

(89)

Den ændrede udligningstoldsats bør fastsættes på niveau med den nye subsidieringssats, der er fastslået ved nærværende fornyede undersøgelse, eftersom de skadesmargener, som blev beregnet i den oprindelige antisubsidieundersøgelse, er højere.

| (90) | For at undgå, at svingninger i PET-priserne som følge af svingninger i råoliepriserne skulle føre til opkrævning af højere told, blev det i den oprindelige anti-subsidieundersøgelse besluttet, at foranstaltningerne skulle have form af en specifik told. Det konkluderes, at denne fremgangsmåde også bør følges i nærværende fornyede undersøgelse af samme grund. Den reviderede specifikke told er derfor 90,4 EUR/ton. |
| --- | --- |

(90)

For at undgå, at svingninger i PET-priserne som følge af svingninger i råoliepriserne skulle føre til opkrævning af højere told, blev det i den oprindelige anti-subsidieundersøgelse besluttet, at foranstaltningerne skulle have form af en specifik told. Det konkluderes, at denne fremgangsmåde også bør følges i nærværende fornyede undersøgelse af samme grund. Den reviderede specifikke told er derfor 90,4 EUR/ton.

4.2.   Antidumpingforanstaltninger

| (91) | Ændringen af udligningstoldsatsen vil få indvirkning på den endelige antidumpingtold på importen af PET, som ansøgeren blev pålagt ved forordning (EF) nr. 192/2007. |
| --- | --- |

(91)

Ændringen af udligningstoldsatsen vil få indvirkning på den endelige antidumpingtold på importen af PET, som ansøgeren blev pålagt ved forordning (EF) nr. 192/2007.

| (92) | I alle tidligere undersøgelser blev antidumpingtolden justeret for at undgå enhver dobbelt medregning af virkningerne af fordelene ved eksportsubsidier. I denne henseende er det i artikel 14, stk. 1, i antidumpinggrundforordningen og artikel 24, stk. 1, i grundforordningen fastsat, at ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med såvel de tidligere undersøgelser som den nærværende fornyede undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som konstateredes at være udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Med hensyn til andre subsidieordninger, herunder især Gujarats CIIS-ordning, var der ingen dokumentation for, og det blev ikke påstået, om og i hvilket omfang de samme subsidier kan udlignes to gange, når antidumping- og udligningstold samtidig er pålagt samme importerede vare. Mere specifikt var der ingen beviser for, at CIIS sænkede eksportprisen for et produkt på en anden måde end prisen på varer, der sælges på hjemmemarkedet. CIIS påvirker således de priser, til hvilke producenten sælger sine varer på hjemmemarkedet og på eksportmarkederne på samme måde og i samme omfang. |
| --- | --- |

(92)

I alle tidligere undersøgelser blev antidumpingtolden justeret for at undgå enhver dobbelt medregning af virkningerne af fordelene ved eksportsubsidier. I denne henseende er det i artikel 14, stk. 1, i antidumpinggrundforordningen og artikel 24, stk. 1, i grundforordningen fastsat, at ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med såvel de tidligere undersøgelser som den nærværende fornyede undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som konstateredes at være udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Med hensyn til andre subsidieordninger, herunder især Gujarats CIIS-ordning, var der ingen dokumentation for, og det blev ikke påstået, om og i hvilket omfang de samme subsidier kan udlignes to gange, når antidumping- og udligningstold samtidig er pålagt samme importerede vare. Mere specifikt var der ingen beviser for, at CIIS sænkede eksportprisen for et produkt på en anden måde end prisen på varer, der sælges på hjemmemarkedet. CIIS påvirker således de priser, til hvilke producenten sælger sine varer på hjemmemarkedet og på eksportmarkederne på samme måde og i samme omfang.

| (93) | Disse subsidier påvirkede ansøgerens eksportpris og medførte dermed en højere dumpingmargen. De dumpingmargener, der endeligt er fastsat i den oprindelige antidumpingundersøgelse, kan med andre ord delvis tilskrives eksportsubsidier. |
| --- | --- |

(93)

Disse subsidier påvirkede ansøgerens eksportpris og medførte dermed en højere dumpingmargen. De dumpingmargener, der endeligt er fastsat i den oprindelige antidumpingundersøgelse, kan med andre ord delvis tilskrives eksportsubsidier.

| (94) | Derfor bør de endelige antidumpingtoldsatser for ansøgeren nu justeres for at tage hensyn til det reviderede niveau for de fordele, der er opnået ved hjælp af eksportsubsidier i NUP for nærværende fornyede undersøgelse, med henblik på at afspejle den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningerne af eksportsubsidierne. |
| --- | --- |

(94)

Derfor bør de endelige antidumpingtoldsatser for ansøgeren nu justeres for at tage hensyn til det reviderede niveau for de fordele, der er opnået ved hjælp af eksportsubsidier i NUP for nærværende fornyede undersøgelse, med henblik på at afspejle den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningerne af eksportsubsidierne.

| (95) | Med andre ord bør der tages hensyn til de nye subsidiesatser ved justeringen af de tidligere etablerede dumpingmargener. |
| --- | --- |

(95)

Med andre ord bør der tages hensyn til de nye subsidiesatser ved justeringen af de tidligere etablerede dumpingmargener.

| (96) | Antidumpingtoldsatsen for ansøgeren bør derfor være 132,6 EUR/ton. |
| --- | --- |

(96)

Antidumpingtoldsatsen for ansøgeren bør derfor være 132,6 EUR/ton.

| (97) | Kommissionen underrettede ansøgeren såvel som de andre berørte parter om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå, at undersøgelsen blev afsluttet — |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen underrettede ansøgeren såvel som de andre berørte parter om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå, at undersøgelsen blev afsluttet —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

En del af tabellen, som omhandler Reliance Industries Limited i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 193/2007 affattes således:

| Land | Virksomhed | Udligningstold
  (EUR/t) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| "Indien | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181" |

Land

Virksomhed

Udligningstold

(EUR/t)

Taric-tillægskode

"Indien

Reliance Industries Ltd

90,4

A181"

Artikel 2

En del af tabellen, som omhandler Reliance Industries Ltd i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 192/2007 affattes således:

| Land | Virksomhed | Antidumpingtold
  (EUR/t) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| "Indien | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181" |

Land

Virksomhed

Antidumpingtold

(EUR/t)

Taric-tillægskode

"Indien

Reliance Industries Ltd

132,6

A181"

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. september 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  EUT L 59 af 27.2.2007, s. 34.

3

(4)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 1.

4

(5)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 21.

5

(6)  EUT L 59 af 27.2.2007, s. 1.

6

(7)  EFT L 301 af 30.11.2000, s. 88.

7

(8)  EUT C 151 af 10.6.2010, s. 17.

8

(9)  EUT C 151 af 10.6.2010, s. 15.

9

(10)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

10

---

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/29

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 907/2011

af 6. september 2011

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,

under henvisning til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 af 29. november 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan (2), særlig artikel 4,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00 (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00 (»den pågældende vare«).

| (2) | I betragtning af det store antal samarbejdsvillige eksporterende producenter i den undersøgelse, der lå til grund for indførelsen af antidumpingtolden (»den oprindelige undersøgelse«) i Kina, blev der udtaget en stikprøve af kinesiske eksporterende producenter, og der blev fastsat individuelle toldsatser på mellem 0 % og 5,5 % for de virksomheder, som indgik i stikprøven, mens andre samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev pålagt en told på 5,3 %. To samarbejdsvillige virksomheder uden for stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, blev tildelt toldsatser på 0 % og 9,8 %. En toldsats på 9,8 % for Kina blev indført for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af det store antal samarbejdsvillige eksporterende producenter i den undersøgelse, der lå til grund for indførelsen af antidumpingtolden (»den oprindelige undersøgelse«) i Kina, blev der udtaget en stikprøve af kinesiske eksporterende producenter, og der blev fastsat individuelle toldsatser på mellem 0 % og 5,5 % for de virksomheder, som indgik i stikprøven, mens andre samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev pålagt en told på 5,3 %. To samarbejdsvillige virksomheder uden for stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, blev tildelt toldsatser på 0 % og 9,8 %. En toldsats på 9,8 % for Kina blev indført for alle andre virksomheder.

| (3) | Artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 giver mulighed for, at nye kinesiske eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i samme artikel, kan indrømmes den toldsats, som gælder for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, dvs. 5,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 giver mulighed for, at nye kinesiske eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i samme artikel, kan indrømmes den toldsats, som gælder for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, dvs. 5,3 %.

B.   ANMODNINGER OM BEHANDLING SOM NY EKSPORTERENDE PRODUCENT

| (4) | To virksomheder (»ansøgerne«) har anmodet om at blive indrømmet »behandling som ny eksporterende producent«. |
| --- | --- |

(4)

To virksomheder (»ansøgerne«) har anmodet om at blive indrømmet »behandling som ny eksporterende producent«.

| (5) | Der er foretaget en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de enkelte ansøgere opfylder kriterierne for at blive behandlet som nye eksporterende producenter, jf. artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010, ved at sikre, at de:






  — | er producenter af den pågældende vare i Kina |
| --- | --- | --- |

(5)

Der er foretaget en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de enkelte ansøgere opfylder kriterierne for at blive behandlet som nye eksporterende producenter, jf. artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010, ved at sikre, at de:

—

er producenter af den pågældende vare i Kina

| — | ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i den undersøgelsesperiode, som ligger til grund for foranstaltningerne (1. juli 2008 til 30. juni 2009) |
| --- | --- |

—

ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i den undersøgelsesperiode, som ligger til grund for foranstaltningerne (1. juli 2008 til 30. juni 2009)

| — | ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger |
| --- | --- |

—

ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger

| — | faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen. |
| --- | --- |

—

faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen.

| (6) | Der blev udsendt spørgeskemaer til alle ansøgere, som blev anmodet om at fremlægge dokumentation for, at de opfyldte ovennævnte kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Der blev udsendt spørgeskemaer til alle ansøgere, som blev anmodet om at fremlægge dokumentation for, at de opfyldte ovennævnte kriterier.

| (7) | Europa-Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at tage stilling til, om kriterierne i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 var opfyldt. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to ansøgere:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(7)

Europa-Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at tage stilling til, om kriterierne i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 var opfyldt. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to ansøgere:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   RESULTATER AF UNDERSØGELSEN

| (8) | For ansøgeren Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd viste gennemgangen af de indsendte oplysninger, at virksomheden havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at den opfylder de kriterier, der er fastsat i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010. Derfor kunne denne ansøger i overensstemmelse med artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 tildeles den vejede gennemsnitlige toldsats for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven (5,3 %), og bør føjes til listen over eksporterende producenter i nævnte forordnings artikel 1, stk. 2. |
| --- | --- |

(8)

For ansøgeren Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd viste gennemgangen af de indsendte oplysninger, at virksomheden havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at den opfylder de kriterier, der er fastsat i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010. Derfor kunne denne ansøger i overensstemmelse med artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 tildeles den vejede gennemsnitlige toldsats for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven (5,3 %), og bør føjes til listen over eksporterende producenter i nævnte forordnings artikel 1, stk. 2.

| (9) | For den anden ansøger, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, viste gennemgangen af de indsendte oplysninger, at virksomheden ikke havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at den opfylder de kriterier, der er fastsat i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010. Det fremgik navnlig af undersøgelsen, at det vigtigste råmateriale, der anvendes ved fremstillingen, garn med høj styrke af polyestere, ikke fremstilles af ansøgeren, men indkøbes fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører. Filamenterne forarbejdes af ansøgeren i forskellige produktionstrin, herunder snoning, og eksporteres derefter under varedefinitionen for den pågældende vare. Da ansøgeren ikke reelt har produceret den pågældende vare, men blot forarbejdet den, konkluderedes det, at Amann Twisting Yancheng Co. Ltd ikke kan anses for at være producent af den pågældende vare. Virksomheden opfylder derfor ikke det krav for indrømmelse af behandling som ny eksporterende producent, at den virksomhed, der anmoder om det, skal være en »producent« af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(9)

For den anden ansøger, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, viste gennemgangen af de indsendte oplysninger, at virksomheden ikke havde fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at godtgøre, at den opfylder de kriterier, der er fastsat i artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010. Det fremgik navnlig af undersøgelsen, at det vigtigste råmateriale, der anvendes ved fremstillingen, garn med høj styrke af polyestere, ikke fremstilles af ansøgeren, men indkøbes fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører. Filamenterne forarbejdes af ansøgeren i forskellige produktionstrin, herunder snoning, og eksporteres derefter under varedefinitionen for den pågældende vare. Da ansøgeren ikke reelt har produceret den pågældende vare, men blot forarbejdet den, konkluderedes det, at Amann Twisting Yancheng Co. Ltd ikke kan anses for at være producent af den pågældende vare. Virksomheden opfylder derfor ikke det krav for indrømmelse af behandling som ny eksporterende producent, at den virksomhed, der anmoder om det, skal være en »producent« af den pågældende vare.

| (10) | Virksomhedens anmodning om behandling som ny eksporterende producent blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(10)

Virksomhedens anmodning om behandling som ny eksporterende producent blev derfor afvist.

D.   ÆNDRING AF LISTEN OVER VIRKSOMHEDER, DER ER OMFATTET AF INDIVIDUELLE TOLDSATSER

| (11) | På grundlag af resultaterne af undersøgelsen, jf. betragtning 8 ovenfor, konkluderes det, at virksomheden Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd bør tilføjes på listen over individuelle virksomheder i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 med en toldsats på 5,3 %. |
| --- | --- |

(11)

På grundlag af resultaterne af undersøgelsen, jf. betragtning 8 ovenfor, konkluderes det, at virksomheden Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd bør tilføjes på listen over individuelle virksomheder i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010 med en toldsats på 5,3 %.

| (12) | Ansøgerne og EU-erhvervsgrenen er blevet underrettet om undersøgelsens konklusioner og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(12)

Ansøgerne og EU-erhvervsgrenen er blevet underrettet om undersøgelsens konklusioner og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

| (13) | Alle argumenter og indlæg fra de interesserede parter er blevet undersøgt og taget i betragtning, når det var berettiget — |
| --- | --- |

(13)

Alle argumenter og indlæg fra de interesserede parter er blevet undersøgt og taget i betragtning, når det var berettiget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Det bilag, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1105/2010, affattes således:

»BILAG

KINESISKE SAMARBEJDSVILLIGE EKSPORTERENDE PRODUCENTER, DER IKKE INDGIK I STIKPRØVEN

Taric-tillægskode A977

| Virksomhedens navn | By |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi« |

Virksomhedens navn

By

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. september 2011.

På Rådets vegne

M. DOWGIELEWICZ

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 315 af 1.12.2010, s. 1.

2

---

| 9.9.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 232/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 908/2011

af 8. september 2011

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtning:

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 9. september 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. september 2011.

På Kommissionens vegne For formanden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---