# Úřední věstník L 235/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.235.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 235 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5410. září2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.235.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 235

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5410. září2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/526/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 29. září 2010 o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
  (oznámeno pod číslem K(2010) 6470)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2011 o státní podpoře Německa C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) Zákon o dani z příjmu právnických osob (KStG), systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)
  (oznámeno pod číslem K(2011) 275)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2011 o státní podpoře ve věci C 24/09 (ex N 446/08) – Státní podpora pro energeticky náročné podniky, zákon o zelené elektřině, Rakousko
  (oznámeno pod číslem K(2011) 1363)

   (
  1
  ) | 42 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2011/526/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 29. září 2010 o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
  (oznámeno pod číslem K(2010) 6470)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)

1

1

2011/527/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2011 o státní podpoře Německa C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) Zákon o dani z příjmu právnických osob (KStG), systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)
  (oznámeno pod číslem K(2011) 275)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 275)

1

26

2011/528/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2011 o státní podpoře ve věci C 24/09 (ex N 446/08) – Státní podpora pro energeticky náročné podniky, zákon o zelené elektřině, Rakousko
  (oznámeno pod číslem K(2011) 1363)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 1363)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 10.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 29. září 2010

o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn

(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/526/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009. |
| --- | --- |

(1)

Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.

| (2) | Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(2)

Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.

| (3) | V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek. |
| --- | --- |

(3)

V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.

| (4) | Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010. |
| --- | --- |

(4)

Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.

| (5) | Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010. |
| --- | --- |

(5)

Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.

2.   POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE

| (6) | Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %. |
| --- | --- |

(6)

Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.

| (7) | Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1. |
| --- | --- |

(7)

Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.

| (8) | Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku. |
| --- | --- |

(8)

Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.

| (9) | Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem – Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30–35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20–25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15–20] % (4). |
| --- | --- |

(9)

Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem – Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30–35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20–25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15–20] % (4).

3.   OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY

| (10) | Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze






  i) | vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a |
| --- | --- | --- |

(10)

Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze

i)

vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a

| ii) | vklad tichých společníků na začátku roku 2009. |
| --- | --- |

ii)

vklad tichých společníků na začátku roku 2009.

3.1   Požitkové listy

| (11) | V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR). |
| --- | --- |

(11)

V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).

| (12) | Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry. |
| --- | --- |

(12)

Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.

| (13) | Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál). |
| --- | --- |

(13)

Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).

| (14) | Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno [...] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2–6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě. |
| --- | --- |

(14)

Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno [...] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2–6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.

| (15) | Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u [...]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4–5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u [...]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8–2,5] %. |
| --- | --- |

(15)

Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u [...]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4–5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u [...]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8–2,5] %.

3.2   Tichý vklad

| (16) | Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband. |
| --- | --- |

(16)

Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.

| (17) | Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut [...] a z 50 % [...]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7–1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od [...] za odměnu ve výši [0,7–1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu. |
| --- | --- |

(17)

Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut [...] a z 50 % [...]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7–1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od [...] za odměnu ve výši [0,7–1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.

| (18) | Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách. |
| --- | --- |

(18)

Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.

4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (19) | Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady. |
| --- | --- |

(19)

Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.

4.1   Popis plánu restrukturalizace

| (20) | Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem – Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR. |
| --- | --- |

(20)

Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem – Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.

| (21) | Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9–1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8–0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem – Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4). |
| --- | --- |

(21)

Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9–1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8–0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem – Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).

| (22) | Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20–23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny < [3–5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2). |
| --- | --- |

(22)

Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20–23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny < [3–5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).

| (23) | Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.

| (24) | Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012–2014] by měl být prodán zbytek portfolia. |
| --- | --- |

(24)

Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012–2014] by měl být prodán zbytek portfolia.

| (25) | Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5–8] % (13). |
| --- | --- |

(25)

Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5–8] % (13).

| (26) | Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5). |
| --- | --- |

(26)

Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).

4.2   Restrukturalizace dceřiných společností

| (27) | Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20–40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180–250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13. |
| --- | --- |

(27)

Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20–40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180–250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.

| (28) | K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25–35] mil. EUR. |
| --- | --- |

(28)

K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25–35] mil. EUR.

| (29) | U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70–100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi. |
| --- | --- |

(29)

U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70–100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.

| (30) | V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2–5] mld. EUR na [15–20] mld. EUR (tj. o [15–20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10–15] %. [...]Sparkasse Köln se sníží o [4–6] mld. EUR na nominální hodnotu [20–30] mld. (tj. o [15–20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %. |
| --- | --- |

(30)

V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2–5] mld. EUR na [15–20] mld. EUR (tj. o [15–20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10–15] %. [...]Sparkasse Köln se sníží o [4–6] mld. EUR na nominální hodnotu [20–30] mld. (tj. o [15–20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.

4.3   Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře

| (31) | Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability. |
| --- | --- |

(31)

Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.

| (32) | Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace. |
| --- | --- |

(32)

Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.

| (33) | Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9–10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008–2014.

  Tabulka 1


  Sparkasse KölnBonn – Zisk před zdaněním 2010–2014 (základní scénář)












  Scénář | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Základní scénář | – 98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |

(33)

Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9–10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008–2014.

Tabulka 1

Sparkasse KölnBonn – Zisk před zdaněním 2010–2014 (základní scénář)

Scénář

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Základní scénář

– 98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

Schéma 1

Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008–2014 (základní scénář)

| Ukazatele | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RVA
   (15)
  (v mld. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17,5–20] | [...] | [...] | [...] | [15–20] |
| Kvóta Tier-1
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7–8] %
  ([6–7] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–10] %
  ([8–9] %) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | [0–3] % | [4–6] % | [7–9] % | [7–9] % | [9–10] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [65–75] % | [60–70] % | [55–65] % | [50–60] % | [50–60] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500–3 750] | [3 250–3 500] | [3 000–3 250] | [3 000–3 250] | [2 750–3 000] |

Ukazatele

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RVA
   (15)
  (v mld. EUR)

20,2

19,1

[17,5–20]

[...]

[...]

[...]

[15–20]

Kvóta Tier-1
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7–8] %

([6–7] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–10] %

([8–9] %)

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

[0–3] %

[4–6] %

[7–9] %

[7–9] %

[9–10] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[65–75] %

[60–70] %

[55–65] %

[50–60] %

[50–60] %

FTE

3 824

3 672

[3 500–3 750]

[3 250–3 500]

[3 000–3 250]

[3 000–3 250]

[2 750–3 000]

| (34) | V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle. |
| --- | --- |

(34)

V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.

| (35) | V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10–12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008–2014 podle pesimistického scénáře.

  Tabulka 2


  Sparkasse KölnBonn – Zisk před zdaněním 2010–2014 (pesimistický scénář)












  Scénář | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pesimistický scénář | – 98,8 | –[125-150] | –[25-50] | [50-75] | [125-150] | [175-200] |

(35)

V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10–12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008–2014 podle pesimistického scénáře.

Tabulka 2

Sparkasse KölnBonn – Zisk před zdaněním 2010–2014 (pesimistický scénář)

Scénář

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Pesimistický scénář

– 98,8

–[125-150]

–[25-50]

[50-75]

[125-150]

[175-200]

Schema 2

Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008–2014 (pesimistický scénář)

| Ukazatele | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RVA
   (17)
  (v mld. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17–20] | [17–19] | [17–19] | [17–19] | [16–18] |
| Kvóta Tier-1
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6–7] %
  ([5–6]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [7–8] %
  ([6–7]) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | – [8–9] % | – [1–3] % | [3–5] % | [8–10] % | [10–12] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [70–75] % | [65–70] % | [60–65] % | [55–60] % | [50–55] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500–3 750] | [3 250–3 500] | [3 000–3 250] | [3 000–3 250] | [2 750–3 000] |

Ukazatele

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RVA
   (17)
  (v mld. EUR)

20,2

19,1

[17–20]

[17–19]

[17–19]

[17–19]

[16–18]

Kvóta Tier-1
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6–7] %

([5–6])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[7–8] %

([6–7])

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

– [8–9] %

– [1–3] %

[3–5] %

[8–10] %

[10–12] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[70–75] %

[65–70] %

[60–65] %

[55–60] %

[50–55] %

FTE

3 824

3 672

[3 500–3 750]

[3 250–3 500]

[3 000–3 250]

[3 000–3 250]

[2 750–3 000]

| (36) | S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20–25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20–25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.

4.4   Správa a řízení společnosti

| (37) | Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997–2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní–Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo. |
| --- | --- |

(37)

Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997–2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní–Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.

| (38) | S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města. |
| --- | --- |

(38)

S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.

| (39) | Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou. |
| --- | --- |

(39)

Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.

| (40) | Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků. |
| --- | --- |

(40)

Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.

| (41) | Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2–5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce. |
| --- | --- |

(41)

Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2–5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.

4.5   Hybridní kapitálové nástroje

| (42) | Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.

  Tabulka 3


  Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009–2014 (základní scénář) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zisk před zdaněním | | – 98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |
| Výplata zisku podle kapitálových nástrojů |
| Požitkové listy společnosti Förderungsges | Účast na ztrátě | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Znovudoplnění kapitálu | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zákaznické požitkové listy | Účast na ztrátě | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Znovudoplnění kapitálu | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tichý vklad | Účast na ztrátě | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Znovudoplnění kapitálu | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupón | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.

Tabulka 3

Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009–2014 (základní scénář)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Zisk před zdaněním

– 98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

Výplata zisku podle kapitálových nástrojů

Požitkové listy společnosti Förderungsges

Účast na ztrátě

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Znovudoplnění kapitálu

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zákaznické požitkové listy

Účast na ztrátě

0

12,5

0

0

0

0

0

Znovudoplnění kapitálu

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tichý vklad

Účast na ztrátě

0

19,5

0

0

0

0

0

Znovudoplnění kapitálu

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupón

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Německo ujistilo, že spořitelna – s výjimkou smluvních závazků – nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7). |
| --- | --- |

(43)

Německo ujistilo, že spořitelna – s výjimkou smluvních závazků – nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).

4.6   WestLB

| (44) | Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši [...] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV. |
| --- | --- |

(44)

Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši [...] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.

| (45) | Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty [...] mld. EUR na [...] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba [...] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě. |
| --- | --- |

(45)

Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty [...] mld. EUR na [...] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba [...] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.

| (46) | Povinný příspěvek spořitelny [k ...], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let [...] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k ...], se má hradit výlučně z budoucích zisků. |
| --- | --- |

(46)

Povinný příspěvek spořitelny [k ...], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let [...] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k ...], se má hradit výlučně z budoucích zisků.

4.7   Částečné dřívější ukončení majetkové účasti

| (47) | Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách. |
| --- | --- |

(47)

Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.

| (48) | Nejprve nabude Zweckverband [...] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8–1,0] %. |
| --- | --- |

(48)

Nejprve nabude Zweckverband [...] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8–1,0] %.

| (49) | Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5–1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na [...] a [...] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2–0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů. |
| --- | --- |

(49)

Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5–1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na [...] a [...] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2–0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.

5.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE

| (50) | Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24). |
| --- | --- |

(50)

Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).

| (51) | Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(51)

Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).

| (52) | S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později. |
| --- | --- |

(52)

S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.

6.   STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (53) | Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace. |
| --- | --- |

(53)

Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.

7.   STANOVISKO NĚMECKA

| (54) | Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora. |
| --- | --- |

(54)

Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.

| (55) | Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici – ani za vyšší cenu – neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10–15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35–40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR. |
| --- | --- |

(55)

Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici – ani za vyšší cenu – neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10–15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35–40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.

| (56) | Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(56)

Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.

| (57) | Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(57)

Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

| (58) | Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). |
| --- | --- |

(58)

Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).

| (59) | Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(59)

Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.

| (60) | Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III. |
| --- | --- |

(60)

Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.

8.   POSOUZENÍ

8.1   Existence státní podpory a částka podpory

| (61) | Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(61)

Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (62) | V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl – a dokonce za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(62)

V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl – a dokonce za stejných podmínek.

| (63) | Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny. |
| --- | --- |

(63)

Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.

| (64) | Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (65) | Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(65)

Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (66) | Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(66)

Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (67) | Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008). |
| --- | --- |

(67)

Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).

8.2   Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

8.2.1   Právní základ pro posouzení slučitelnosti

| (68) | V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu – mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni – také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(68)

V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu – mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni – také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

| (69) | I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(69)

I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (70) | S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli [...] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa. |
| --- | --- |

(70)

S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli [...] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.

| (71) | Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(71)

Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

8.2.2   Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem

| (72) | Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty. |
| --- | --- |

(72)

Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.

i)   Obnovení dlouhodobé rentability

| (73) | Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny. |
| --- | --- |

(73)

Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.

| (74) | Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem–Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný. |
| --- | --- |

(74)

Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem–Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.

| (75) | Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB. |
| --- | --- |

(75)

Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.

| (76) | Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180–230] mil. EUR ([0–2] %) (29). |
| --- | --- |

(76)

Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180–230] mil. EUR ([0–2] %) (29).

| (77) | S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami. |
| --- | --- |

(77)

S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.

| (78) | Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny. |
| --- | --- |

(78)

Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.

| (79) | Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši [...] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k ...] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k ...] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace. |
| --- | --- |

(79)

Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši [...] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k ...] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k ...] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.

| (80) | Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích ...] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší – ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou – příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability. |
| --- | --- |

(80)

Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích ...] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší – ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou – příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.

| (81) | Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria. |
| --- | --- |

(81)

Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.

| (82) | Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008–2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9–10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8–9] % (oproti 6,1 % v roce 2009). |
| --- | --- |

(82)

Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008–2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9–10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8–9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).

| (83) | Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb. |
| --- | --- |

(83)

Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.

| (84) | Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6–7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala. |
| --- | --- |

(84)

Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6–7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.

| (85) | Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva. |
| --- | --- |

(85)

Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.

ii)   Vlastní příspěvek/sdílení nákladů

| (86) | Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet. |
| --- | --- |

(86)

Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.

| (87) | Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(87)

Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.

| (88) | Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25–35] mil. EUR (zhruba [5–8] % celkových nákladů v roce 2009). |
| --- | --- |

(88)

Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25–35] mil. EUR (zhruba [5–8] % celkových nákladů v roce 2009).

| (89) | Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(89)

Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.

| (90) | Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(90)

Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.

| (91) | Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2–6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět. |
| --- | --- |

(91)

Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2–6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.

| (92) | Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(92)

Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.

iii)   Opatření omezující narušení hospodářské soutěže

| (93) | Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování. |
| --- | --- |

(93)

Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.

| (94) | Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých [...] spořitelny: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG. |
| --- | --- |

(94)

Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých [...] spořitelny: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.

| (95) | Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány. |
| --- | --- |

(95)

Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.

| (96) | Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné. |
| --- | --- |

(96)

Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.

| (97) | Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15–20] % rizikově vážených aktiv ([15–20] % bilanční sumy) a o [10–15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6–8] % rizikově vážených aktiv, [6–8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5–7] % rizikově vážených aktiv, [5–7] % bilanční sumy). |
| --- | --- |

(97)

Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15–20] % rizikově vážených aktiv ([15–20] % bilanční sumy) a o [10–15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6–8] % rizikově vážených aktiv, [6–8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5–7] % rizikově vážených aktiv, [5–7] % bilanční sumy).

| (98) | S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem–Bonn, kde má podstatné ([18–23] – [30–35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje. |
| --- | --- |

(98)

S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem–Bonn, kde má podstatné ([18–23] – [30–35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.

| (99) | Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů. |
| --- | --- |

(99)

Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.

| (100) | Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(100)

Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.

8.2.3   Kontrola

| (101) | Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu. |
| --- | --- |

(101)

Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.

| (102) | Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. |
| --- | --- |

(102)

Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

9.   ZÁVĚR

| (103) | Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem, |
| --- | --- |

(103)

Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 29. září 2010.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Rozhodnutí Komise ve věci C 32/09 (ex NN 50/09), Restrukturalizace Sparkasse KölnBonn, (Úř. věst. C 2, 6.1.2010, s. 13).

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Podléhá obchodnímu tajemství.

3

(4)  Podíl Sparkasse KölnBonn na celkovém německém bankovním sektoru je nevýznamný.

4

(5)  Na konci září 2009 připadalo 64 % objemu ABS-portfolia na Německo a další evropské země; podíl pohledávek z USA činil 17 %.

5

(6)  Residential mortgage-backed securities: cenné papíry, které jsou zajištěny vícero soukromými hypotečními úvěry.

6

(7)  Collateral debt obligation: cenné papíry, které jsou zajištěny úvěrovým portfoliem (vícero úvěry firem nebo spotřebitelů).

7

(8)  Commercial mortgage-backed securities: cenné papíry, které jsou podložené hypotečními úvěry na komerční objekty.

8

(9)  Asset-backed securities: listinné cenné papíry.

9

(10)  Collateralized loan obligation: cenné papíry, které jsou zajištěny úvěrovým portfoliem.

10

(11)  Real estate investment trusts.

11

(12)  104,5 mil. EUR odpisů spadalo v roce 2008 na portfolio ABS.

12

(13)  Je zohledněn růst cen a zvyšování nákladů.

13

(14)  Jedna z hlavních příčin obtíží Sparkasse KölnBonn byly její majetkové účasti na projektech a dceřiných společnostech, které neměly vztah k hlavnímu oboru činnosti. Z těchto činností plynula velká část ztrát. Banka se za účelem podpory usazování nových podniků v Kolíně nad Rýnem účastnila na výstavbě živnostenských a kancelářských nemovitostí a poskytovala ručení za nájemníky pro podporu záměrů rozvoje nemovitostí. Banka v současnosti znovu sjednává ručení a nájemní smlouvy s cílem ukončit svojí účast na příslušných dohodách a pokud možno zcizit tyto činnosti třetím osobám.

14

(15)  Údaje se týkají výlučně Sparkasse KölnBonn.

15

(16)  Kvóta základního kapitálu (kvóta Tier-1) pro Sparkasse Köln Bonn; čísla v závorkách se týkají koncernu; CIR: cost income ratio (poměr náklady / výnosy); FTE: ekvivalent plného pracovního úvazku.

16

(17)  Údaje se týkají výlučně Sparkasse KölnBonn.

17

(18)  Kvóta základního kapitálu (kvóta Tier-1) pro Sparkasse Köln Bonn; čísla v závorkách se týkají koncernu; CIR: cost income ratio (poměr náklady / výnosy); FTE: ekvivalent plného pracovního úvazku.

18

(19)  Viz http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf v platném znění ze dne 29. listopadu 2008.

19

(20)  V roce 2010 mělo představenstvo již jen 5 členů (oproti 9 členům v roce 2005); správní rada se skládá z 18 členů (dříve 27).

20

(21)  V této souvislosti znamená výraz „nezávislý“, že člen správní rady nepochází z řad městské rady, která člena jmenovala.

21

(22)  Německo navrhuje jako řešení tzv. „klausuli o konsolidačním příslibu“, která by platila po stejné období jako kumulace pro původní nástroj. V tomto případě by Zweckverband zaplatil Förderungsgesellschaft kupní cenu, která by se nejprve řídila podle účetní hodnoty nástroje (rozdíl mezi nominální hodnotou a podílem na ztrátě). Podle klausule o konsolidačním příslibu by následně Förderungsgesellschaft obdržela od sdružení Zweckverband vyrovnávací platby, které by co do rozsahu byly srovnatelné s příjmy, které by obdržela až do okamžiku zcizení, pokud by nástroj neprodala. Zweckverband obdrží od Sparkasse KölnBonn podobné platby (úrokové platby za přenechaný kapitál), neboť zastavené kuponové platby, by v období, v němž Förderungsgesellschaft tento nástroj vlastnila, byly placeny s oceňovací srážkou až do výše 25 %. Německo považuje takovéto zkrácení za vhodný nástroj pro odměnění Zweckverbandu za převzetí úrokového rizika, resp. rizika refinancování, a aby byla zohledněna výhoda, která společnosti Förderungsgesellschaft plyne ze skutečnosti, že získá svůj kapitál dříve, než bylo smluvně stanoveno. Příklad: Pokud Förderungsgesellschaft prodá nástroj, který má nominální hodnotu 150 mil. EUR, která ale byla snížena o 25 mil. EUR ztrát, v roce 2011 Zweckverbandu, obdrží nejprve 125 mil. EUR. Pokud Sparkasse KölnBonn dosáhne v roce 2012 zisku a bude následně povinna opět doplnit kapitál nástroje (pokud si Förderungsgesellschaft nástroj ponechá), zaplatí Zweckverband odpovídající částku společnosti Förderungsgesellschaft. Pokud by zisk dosažený v roce 2012 byl dostatečný, aby pokryl kuponové platby neprovedené v období 2009–2011, musel by Zweckverband zaplatit srovnatelnou částku rovněž společnosti Förderungsgesellschaft.

22

(23)  Sparkasse KölnBonn je z důvodu smluvních ustanovení ohledně její nepřímé účasti na těchto podnicích povinna prodat svoje majetkové účasti svazu RSGV a jiným členům sektoru spořitelen.

23

(24)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU (SFEU). Články 87 a 88 Smlouvy o ES a články 107 a 108 SFEU jsou v podstatě totožné. V rámci tohoto rozhodnutí lze odkazy na články 107 a 108 SFEU tam, kde je to namístě, chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

24

(25)  S výjimkou vnitrokoncernových emisí, jakož i případů, kdy nástroje nabýval stát.

25

(26)  Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

26

(27)  Viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 2008 ve věci NN 25/2008, WestLB Risikoabschirmung; rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2008 ve věci C43/2008, WestLB Risikoabschirmung (Úř. věst. C 322, 17.12.2008, s. 16) a rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 ve věci C43/2008, WestLB Risikoabschirmung. V probíhajícím soudním řízení, které se týká pokrytí rizik pro WestLB, Německo nezpochybňovalo hodnocení podpory poskytnuté ze strany svazů spořitelen RSGV a WLSGV z pohledu soutěžního práva jakožto státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

27

WestLB Risikoabschirmung

WestLB Risikoabschirmung

WestLB Risikoabschirmung

(28)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2. Výslovný odkaz se nachází v bodě 42 sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (sdělení o bankovnictví).

28

(29)  Redukce rozvahy dosažená díky zcizování odráží pouze účetní hodnotu společností.

29

(30)  Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

30

(31)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. prosince 2009 ve věci C 17/09, restrukturalizace společnosti Landesbank Baden-Württemberg (Úř. věst. L 188, 21.7.2010, s. 1).

31

restrukturalizace společnosti Landesbank Baden-Württemberg

---

PŘÍLOHA

| Evropské komise – skupina pro finanční krizi |
| --- |
| GŘ pro hospodářskou soutěž |
| Rue Joseph II / Jozef II-straat 70 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |

Evropské komise – skupina pro finanční krizi

GŘ pro hospodářskou soutěž

Rue Joseph II / Jozef II-straat 70

1000 Bruxelles/Brussel

Belgium

Věc C 32/09 – Sparkasse KölnBonn

ZÁVAZKY VŮČI KOMISI

Německo nabízí podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/99 (1) Rady v platném znění následující závazky týkající se Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“), aby Evropská komise (dále jen „Komise“) mohla rozhodnutím podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie stanovit, že rekapitalizace spořitelny je slučitelná s vnitřním trhem.

Závazky budou účinné v den přijetí rozhodnutí.

Tento text je třeba vykládat ve všeobecných souvislostech unijního práva a s odkazem na nařízení (ES) č. 659/99, jakož i se zohledněním rozhodnutí, k němuž jsou tyto závazky přiloženy.

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

PŘÍLOHA I

Oddíl A –   Závazky

1.   Správa a řízení společnosti: Spolková vláda a spořitelna ujišťují, že spořitelna provede následující úpravy svého řízení:

| a) | Počet externích členů správní rady se k 1. 1. 2011 zvýší z dosavadních dvou na budoucí čtyři členy. Celkový počet členů správní rady se omezuje nejvýše na 18. |
| --- | --- |

a)

Počet externích členů správní rady se k 1. 1. 2011 zvýší z dosavadních dvou na budoucí čtyři členy. Celkový počet členů správní rady se omezuje nejvýše na 18.

| b) | Správní rada spořitelny bude v budoucnosti vytvářet pouze následující výbory, jejichž počet členů bude nejpozději k 1. 1. 2011 omezen na uvedený počet:






  — | auditní výbor (7 členů), |
| --- | --- | --- |

b)

Správní rada spořitelny bude v budoucnosti vytvářet pouze následující výbory, jejichž počet členů bude nejpozději k 1. 1. 2011 omezen na uvedený počet:

—

auditní výbor (7 členů),

| — | rizikový výbor (6 členů), |
| --- | --- |

—

rizikový výbor (6 členů),

| — | hlavní výbor (3 členy). |
| --- | --- |

—

hlavní výbor (3 členy).

| c) | Strategický výbor bude zrušen nejpozději k 31. 12. 2010 a výbor pro majetkové účasti nejpozději k 31. 12. 2011. |
| --- | --- |

c)

Strategický výbor bude zrušen nejpozději k 31. 12. 2010 a výbor pro majetkové účasti nejpozději k 31. 12. 2011.

| d) | Všichni členové správní rady by měli být pro tuto funkci způsobilí, jak stanoví § 36 odst. 3 věta 1 německého zákona o úvěrnictví (Kreditwesengesetz, dále jen „KWG“). |
| --- | --- |

d)

Všichni členové správní rady by měli být pro tuto funkci způsobilí, jak stanoví § 36 odst. 3 věta 1 německého zákona o úvěrnictví (Kreditwesengesetz, dále jen „KWG“).

| e) | Představenstvo spořitelny zpřísní s účinností k 1. 1. 2011 směrnice pro rozhodnutí o majetkových účastech, a to tímto způsobem: rozhodnutí o majetkových účastech je možné na úrovni správní rady přijmout již pouze jednomyslně a – u účastí nad [2–5] mil. EUR nominální hodnoty – po předchozí prověrce due diligence, případně za účasti auditora. |
| --- | --- |

e)

Představenstvo spořitelny zpřísní s účinností k 1. 1. 2011 směrnice pro rozhodnutí o majetkových účastech, a to tímto způsobem: rozhodnutí o majetkových účastech je možné na úrovni správní rady přijmout již pouze jednomyslně a – u účastí nad [2–5] mil. EUR nominální hodnoty – po předchozí prověrce due diligence, případně za účasti auditora.

2.   Obchodování na vlastní účet: Spořitelna ukončí obchodování na vlastní účet. toto znamená, že spořitelna bude provádět již jen obchodní transakce, které buď

| a) | jsou nezbytné pro přijetí, předání a provedení příkazů ke koupi, resp. prodeji jejích zákazníků, nebo |
| --- | --- |

a)

jsou nezbytné pro přijetí, předání a provedení příkazů ke koupi, resp. prodeji jejích zákazníků, nebo

| b) | slouží řízení likvidity nebo rizika spořitelny. |
| --- | --- |

b)

slouží řízení likvidity nebo rizika spořitelny.

Spořitelna nebude v žádném případě na vlastní účet vytvářet pozice, s výjimkou případů, kdy jsou tyto pozice důsledkem skutečnosti, že např. určité příkazy zákazníků nemohou být provedeny ve stejný čas. Takovéto pozice, jakož i pozice pro řízení likvidity, resp. rizika jsou povoleny pouze, pokud neohrožují udržitelnost a/nebo stav likvidity finanční instituce. Spořitelna proto omezuje riziko tržních cen své obchodní knihy na [3–5] mil. EUR (Value at Risk při úrovni spolehlivosti ve výši 99 %).

3.   Financování hospodářství: Spořitelna bude v rámci své úvěrové a investiční činnosti brát v úvahu úvěrové potřeby hospodářství, zejména středního stavu, a to podmínkami, které budou na trhu obvyklé a přiměřené regulatorním požadavkům a bankovnímu odvětví.

4.   Zmenšení velkých a hotovostních úvěrů

Spořitelna v rámci svého nového zaměření postupně odstraní svoje velké úvěrové expozice v segmentu podnikových zákazníků. Cílem je redukce rizik, které plynou z takovýchto velkých úvěrových expozic. Opatřeními na jejich redukci jsou mj. zkrácení úvěrových linek, přijetím dodatečných zajištění nebo převody úvěrového rizika na jiné finanční instituce.

Expozice u velkých úvěrů bude do konce roku 2013 snížena o [0,9–1,1] mld. EUR Již do konce roku 2010 bude tato částka redukována zhruba o [400–550] mil. EUR. Do konce roku 2013 bude provedeno snížení hotovostních úvěrů poskytnutých nadregionálním institucionálním zákazníkům o [0,8–0,9] mld. EUR.

5.   Zákaz cenového vůdcovství: Bez předchozího povolení Komise nebude spořitelna do 31. 12. 2014 nabízet na relevantních trzích v oblasti vkladů [...], jakož i v oblasti dlouhodobého financování bydlení [...] nižší ceny než soutěžitel s nejlepšími cenami mezi deseti účastníky trhu, kteří mají na příslušném věcně relevantním trhu největší tržní podíly (1).

6.   Jakmile spořitelna zjistí, že nabízí výhodnější ceny, než soutěžitel s nejlepšími cenami, bez odkladu tomu svoje ceny odpovídajícím způsobem přizpůsobí.

7.   Zákaz výplaty dividend a kuponů: Německo ujistilo, že pokud jde o kuponové platby a call-opce u nástrojů vlastních zdrojů

| a) | spořitelna nebo podniky spořitelny nevyužijí ani kapitál ani rezervy spořitelny, aby provedly výplaty kuponů u nástrojů vlastních zdrojů, s výjimkou případů, kdy a) je pro tuto platbu dána právní povinnost nebo b) výplata příslušného kuponu je hrazena z běžného zisku spořitelny. Pokud budou existovat pochybnosti, zda je pro tuto platbu dána právní povinnost nebo zda běžný zisk pro účely této povinnosti postačuje, nechá si spořitelna plánovanou kuponovou platbu povolit Komisí; |
| --- | --- |

a)

spořitelna nebo podniky spořitelny nevyužijí ani kapitál ani rezervy spořitelny, aby provedly výplaty kuponů u nástrojů vlastních zdrojů, s výjimkou případů, kdy a) je pro tuto platbu dána právní povinnost nebo b) výplata příslušného kuponu je hrazena z běžného zisku spořitelny. Pokud budou existovat pochybnosti, zda je pro tuto platbu dána právní povinnost nebo zda běžný zisk pro účely této povinnosti postačuje, nechá si spořitelna plánovanou kuponovou platbu povolit Komisí;

| b) | žádný podnik spořitelny call opci u těchto nástrojů hybridního kapitálu nevykoná, pokud by se tím zmenšil celkový vlastní kapitál spořitelny. |
| --- | --- |

b)

žádný podnik spořitelny call opci u těchto nástrojů hybridního kapitálu nevykoná, pokud by se tím zmenšil celkový vlastní kapitál spořitelny.

Spořitelna bude během provádění restrukturalizačního plánu, nejdéle do 31. 12. 2014, obsluhovat podřízený kapitál, resp. bude předcházet ztrátám podřízeného kapitálu, pouze pokud by k tomu byla povinna i bez rozpuštění rezerv, jakož i zvláštních položek podle § 340f a § 340g HGB.

8.   Zákaz převzetí: Spořitelna se od účinnosti rozhodnutí po období třech let zdrží toho, aby převzala více než 20 % podílů na jiných finančních institucích. Jiné transakce, jejichž cílem je majetková účast na jiném podniku, a které nepatří do vlastní obchodní činnosti se zákazníky v rámci obchodního modelu spořitelny, jsou i nadále možné, pokud nepoškozují životaschopnost spořitelny a pokud budou povoleny Evropskou komisí. Spořitelna se dále zdrží nabývání majetkových účastí, které nejsou nezbytné pro hlavní obchodní činnost spořitelny nebo implikují nepřiměřené rizikové profily.

9.   Žádný odkaz na státní podporu v reklamě: Spořitelna nepoužije výrok Evropské komise, že opatření, které kvalifikovala jako státní podporu, jsou slučitelná s vnitřním trhem, jakož ani další konkurenční výhody, které z těchto opatření plynou, pro reklamní účely.

Oddíl B –   Oblast podnikání určená k odprodeji

10.   Spořitelna prodá níže uvedené majetkové účasti nejpozději k datům uvedeným níže (dále souhrnně jen „oblast podnikání určená k odprodeji“), pokud je již neprodala. Při tom by měly být podstatné prvky dnešního rozsahu obchodní činnost, které určují hodnotu majetkových účastí, zachovány až do okamžiku prodeje a následně nabídnuty k prodeji:

| Majetková účast | Nejpozdější možný okamžik prodeje |
| --- | --- |
| Golfclub Gut Lärchenhof GmbH | prodáno již v roce 2009 |
| TA Triumph Adler AG | prodáno již v roce 2009 |
| RW Holding AG | prodáno již v roce 2009 |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | prodáno již v roce 2009 |
| Schufa Holding AG | prodáno již v roce 2009 |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | aktiva prodána / likvidace do konce roku 2010 |
| [...] | [...] |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | aktiva již prodána / likvidace v roce 2011 |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | prodána v srpnu 2010 |
| [...] | [...] |
| [...] (2) | [...] |
| [...] (3) | [...] |

Majetková účast

Nejpozdější možný okamžik prodeje

Golfclub Gut Lärchenhof GmbH

prodáno již v roce 2009

TA Triumph Adler AG

prodáno již v roce 2009

RW Holding AG

prodáno již v roce 2009

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

prodáno již v roce 2009

Schufa Holding AG

prodáno již v roce 2009

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

aktiva prodána / likvidace do konce roku 2010

[...]

[...]

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

aktiva již prodána / likvidace v roce 2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neue leben Pensionsverwaltung AG

prodána v srpnu 2010

[...]

[...]

[...] (2)

[...]

[...] (3)

[...]

11.   Spořitelna se zavazuje uvedené obchodní činnosti prodat nebo zadat jejich prodej za prodejních podmínek schválených Komisí postupem uvedeným v bodě 26 této přílohy jakožto provozuschopných podniků, aby se předešlo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže. Spořitelna se zavazuje podepsat během lhůty pro zcizení (4) konečnou závaznou kupní smlouvu pro obchodní sektor, který má být zcizen. Pokud spořitelna neuzavře žádnou takovou smlouvu po uplynutí první lhůty pro zcizení,

| a) | lhůta se prodlouží o další [...], pokud spořitelna prokáže, že [...]. Spořitelna se zavazuje [...] podepsat během prodloužené lhůty pro zcizení konečnou závaznou kupní smlouvu pro obchodní sektor, který má být zcizen; |
| --- | --- |

a)

lhůta se prodlouží o další [...], pokud spořitelna prokáže, že [...]. Spořitelna se zavazuje [...] podepsat během prodloužené lhůty pro zcizení konečnou závaznou kupní smlouvu pro obchodní sektor, který má být zcizen;

| b) | udělí svěřenskému správci pro zcizován výlučné pověření prodat příslušný podnik během lhůty pro zcizení pro svěřenského správce (5). Postup pro jeho jmenování, jakož i úkoly svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III. |
| --- | --- |

b)

udělí svěřenskému správci pro zcizován výlučné pověření prodat příslušný podnik během lhůty pro zcizení pro svěřenského správce (5). Postup pro jeho jmenování, jakož i úkoly svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.

12.   Povinnost prodat je považována za splněnou, pokud spořitelna do uplynutí lhůty uvedené v bodě 10 této přílohy nebo dodatečné lhůty podle bodu 11 této přílohy uzavře konečnou závaznou kupní smlouvu s kupcem, který splňuje podmínky bodů 25 a 26 této přílohy a převod zcizovaného podniku proběhne nejpozději šest měsíců po uzavření kupní smlouvy.

13.   Spořitelna prodá níže uvedené majetkové podíly nejpozději 31. 3. 2011 městu Kolín nad Rýnem, společnosti majetkově propojené s městem Kolín nad Rýnem nebo třetí osobě:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

14.   Jednotlivé transakce s městem Kolín nad Rýnem je třeba provést za běžných tržních podmínek. Za tímto účelem bude nezávislým znalcem určena současná tržní hodnota předmětu prodeje k okamžiku převodu. Jednotlivé transakce budou kontrolovány kontrolujícím svěřenským správcem.

V rámci transakce je rovněž přípustné převést namísto příslušné společnosti její aktiva, resp. podniky, pokud se tím dosáhne hospodářského účelu, o nějž se usiluje.

15.   Ocenění, jakož i rámcové hospodářské údaje, které je třeba smluvně stanovit, budou ověřeny auditorskou společností pověřenou nabyvatelem.

16.   Kontrolující svěřenský správce bude před transakcí informován o jejích okolnostech.

17.   Aby byl zachován strukturální účinek závazků, nesmí spořitelna během období o délce [...] od jejich účinnosti ani přímo ani nepřímo ovlivňovat podniky, které mají být zcizeny, nebo nabývat jejich část, s výjimkou případů, kdy Komise předem stanovila, že se struktura trhu změnila tak, že již není nezbytná ochrana podniku, který má být zcizen, před ovlivňováním, aby byla zaručena slučitelnost plánovaných podpor na restrukturalizaci s vnitřním trhem.

18.   Spořitelna v budoucnosti převezme maximálně [30–60] % financování dceřiných společností nabízených k prodeji. Z toho je vyňato stávající financování až do splatnosti podle úvěrové smlouvy.

19.   Zisky z prodeje majetkových účastí spořitelny budou použity výhradně na financování plánu restrukturalizace.

Oddíl C –   Závazky související se zcizením

Udržení životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti podniku, který má být zcizen

20.   Ode dne účinnosti závazků až do převodu bude spořitelna s péčí řádného hospodáře udržovat hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost podniku, který má být zcizen, a minimalizovat riziko, že podnik, který má být zcizen, ztratí svoji konkurenceschopnost. Spořitelna se zavazuje zejména

| a) | neprovádět nic, co by mělo negativní dopad na hodnotu, vedení nebo konkurenceschopnost podniku, který má být zcizen, nebo by mohlo změnit druh a rozsah podnikatelské činnosti, technickou nebo obchodní strategii nebo investiční politiku tohoto podniku; |
| --- | --- |

a)

neprovádět nic, co by mělo negativní dopad na hodnotu, vedení nebo konkurenceschopnost podniku, který má být zcizen, nebo by mohlo změnit druh a rozsah podnikatelské činnosti, technickou nebo obchodní strategii nebo investiční politiku tohoto podniku;

| b) | na základě stávajících obchodních plánů a jejich dalším prováděním dávat k dispozici dostatečné prostředky pro rozvoj tohoto podniku; |
| --- | --- |

b)

na základě stávajících obchodních plánů a jejich dalším prováděním dávat k dispozici dostatečné prostředky pro rozvoj tohoto podniku;

| c) | podnikat všechny možné kroky a mj. vytvářet vhodné (obvyklé) pobídky, aby klíčoví zaměstnanci tento podnik neopustili. |
| --- | --- |

c)

podnikat všechny možné kroky a mj. vytvářet vhodné (obvyklé) pobídky, aby klíčoví zaměstnanci tento podnik neopustili.

Oddělené další provozování (Hold-separate) podniku, který má být zcizen spořitelnou

21.   Spořitelna se zavazuje provozovat ode dne účinnosti závazků až do převodu podnik, který má být zcizen, odděleně od obchodních činností, které si ponechá, a zajistit, že se jednatelé dceřiných společností, kteří tento podnik vedou, nebudou účastnit na vedení obchodních činností, které si ponechá, a naopak.

22.   Až do převodu bude spořitelna podporovat kontrolujícího svěřenského správce v jeho úsilí zajistit, že podnik, který má být zcizen, bude veden jako samostatný prodejný podnik.

Zdržení se odlákání zaměstnanců

23.   Spořitelna se s výhradou běžných omezení zavazuje, že nebude odlákávat klíčové zaměstnance podniku, který má být zcizen, během období 12 měsíců po jeho převodu a že zajistí, že tak nebudou činit ani propojené podniky.

Hloubková prověrka (Due Diligence)

24.   Spořitelna je za účelem umožnění přiměřené hloubkové kontroly pro potencionální kupující povinna, při běžném ujištění důvěrnosti a s ohledem na stav procesu zcizování

| a) | dát potencionálním kupujícím k dispozici dostatečné informace o prodávaném podniku; |
| --- | --- |

a)

dát potencionálním kupujícím k dispozici dostatečné informace o prodávaném podniku;

| b) | dát potencionálním kupujícím k dispozici dostatečné informace o personálu a umožnit jim přiměřený kontakt s personálem. |
| --- | --- |

b)

dát potencionálním kupujícím k dispozici dostatečné informace o personálu a umožnit jim přiměřený kontakt s personálem.

Oddíl D –   Kupující

25.   Aby byla zaručena okamžitá obnova hospodářské soutěže,

| a) | musí být kupující na spořitelně nezávislý a nesmí s ní být majetkově propojen – s výjimkou prodeje [...], [...] a majetkových účastí vyjmenovaných v bodě 13 této přílohy zřizujícím obcím, podnikům propojeným s těmito obcemi, resp. členům finanční skupiny spořitelen; |
| --- | --- |

a)

musí být kupující na spořitelně nezávislý a nesmí s ní být majetkově propojen – s výjimkou prodeje [...], [...] a majetkových účastí vyjmenovaných v bodě 13 této přílohy zřizujícím obcím, podnikům propojeným s těmito obcemi, resp. členům finanční skupiny spořitelen;

| b) | musí mít kupující finanční prostředky, odborné znalosti a zájem nezbytný pro další vedení a rozvoj zcizovaného podniku jakožto životaschopného, aktivního soutěžitele konkurujícího spořitelně a dalším soutěžitelům; |
| --- | --- |

b)

musí mít kupující finanční prostředky, odborné znalosti a zájem nezbytný pro další vedení a rozvoj zcizovaného podniku jakožto životaschopného, aktivního soutěžitele konkurujícího spořitelně a dalším soutěžitelům;

| c) | podle údajů, které má Komisi k dispozici, nesmí kupující dávat jasný podnět k obavám týkajícím se hospodářské soutěže, ani nesmí existovat nebezpečí, že se kvůli kupujícímu pozdrží plnění závazků, a od kupujícího je možné očekávat, že získá veškerá povolení příslušných orgánů regulace nezbytná pro koupi prodávaného podniku. |
| --- | --- |

c)

podle údajů, které má Komisi k dispozici, nesmí kupující dávat jasný podnět k obavám týkajícím se hospodářské soutěže, ani nesmí existovat nebezpečí, že se kvůli kupujícímu pozdrží plnění závazků, a od kupujícího je možné očekávat, že získá veškerá povolení příslušných orgánů regulace nezbytná pro koupi prodávaného podniku.

26.   Jakmile se spořitelna s kupujícím dohodne, předloží Komisi a kontrolujícímu svěřenskému správci návrh obsahující podrobné odůvodnění a všechny podklady spolu s kopií konečné smlouvy. Spořitelna musí Komisi prokázat, že kupující splňuje požadavky na něj kladené a že podnik, který má být zcizen, je prodáván v souladu se závazky spořitelny. Komise přezkoumá, zda jsou obě tyto podmínky splněny.

Oddíl E –   Další závazky

27.   Předčasné částečné splacení a částečná přeměna požitkových listů: Spolková vláda a spořitelna se tímto zavázaly k následujícím opatřením, která vytvářejí ucelený balíček a mají sloužit ke zlepšení kvóty základního kapitálu spořitelny:

| a) | Zweckverband Sparkasse KölnBonn nabude do 31. 12. 2011 s účinností do 1. 1. 2011 první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů společnosti Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft a tyto přemění na nástroj, který bude regulatorně považován za základní kapitál („Tier 1- kapitál“). |
| --- | --- |

a)

Zweckverband Sparkasse KölnBonn nabude do 31. 12. 2011 s účinností do 1. 1. 2011 první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů společnosti Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft a tyto přemění na nástroj, který bude regulatorně považován za základní kapitál („Tier 1- kapitál“).

| b) | Spořitelna odkoupí do 31. 12. 2011 předčasně zpět druhou tranši požitkových listů společnosti Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft ve výši 150 mil. EUR, pokud toto bude slučitelné se schopností spořitelny nést rizika a pokud to bude povoleno orgánem Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (německý orgán dohledu nad finančními službami, BaFin). |
| --- | --- |

b)

Spořitelna odkoupí do 31. 12. 2011 předčasně zpět druhou tranši požitkových listů společnosti Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft ve výši 150 mil. EUR, pokud toto bude slučitelné se schopností spořitelny nést rizika a pokud to bude povoleno orgánem Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (německý orgán dohledu nad finančními službami, BaFin).

28.   Německo přislíbilo, že podmínky částečné přeměny a částečného zpětného odkupu požitkových listů budou takové, že nedojde k žádné další státní podpoře.

29.   Snížení bilanční sumy

Kromě opatření pro snížení bilanční sumy, která již byla provedena, spořitelna přislíbila redukci dalších aktiv (úvěrová angažovanost u velkých úvěrů, hotovostní úvěry, investice) o velikosti [2,5–4] mld. EUR do konce roku 2014. Na druhé straně rozšíří spořitelna svoje činnosti v hlavní oblasti obchodu (zejm. regionální úvěrové činnosti se soukromými a firemními zákazníky), takže bilanční suma ke konci roku 2014 celkově nepřesáhne [25–30] mld. EUR. V souladu s tím nepřesáhnou rizikově vážená aktiva spořitelny ke konci roku 2014 [16–19] mld. EUR.

30.   Úplné a řádné provedení všech podmínek shrnutých v tomto dokumentu bude průběžně a v plném rozsahu kontrolováno a podrobně zkoumáno svěřenským správcem pro kontrolu (monitoring trustee), který bude dostatečně kvalifikovaný a nezávislý. Postup pro jmenování, jakož i úkoly svěřenského správce pro kontrolu jsou stanoveny v příloze II.

...

Zplnomocněný zástupce, ve jménu

[doplnit jméno členského státu]

---

(1)  [...]

(2)  [...]

(3)  [...]

(4)  Období od účinnosti tohoto rozhodnutí do okamžiků uvedených v bodě 10 této přílohy.

(5)  [...]

PŘÍLOHA II

JMENOVÁNÍ A ÚKOLY SVĚŘENSKÉHO SPRÁVCE PRO KONTROLU

I.   Svěřenský správce pro kontrolu

| 1. | Spolková republika ustanoví svěřenského správce pro kontrolu (Monitoring Trustee). |
| --- | --- |

1.

Spolková republika ustanoví svěřenského správce pro kontrolu (Monitoring Trustee).

| 2. | Svěřenský správce pro kontrolu je (jsou) jedna nebo více fyzických nebo právnických osob nezávislých na spořitelně, které jsou v této funkci schváleni Komisí a jmenováni Spolkovou republikou Německo a jejichž úkolem je kontrolovat, zde spořitelna plní svoje závazky vůči Komisi a provádí restrukturalizační plán. |
| --- | --- |

2.

Svěřenský správce pro kontrolu je (jsou) jedna nebo více fyzických nebo právnických osob nezávislých na spořitelně, které jsou v této funkci schváleni Komisí a jmenováni Spolkovou republikou Německo a jejichž úkolem je kontrolovat, zde spořitelna plní svoje závazky vůči Komisi a provádí restrukturalizační plán.

| 3. | Svěřenský správce pro kontrolu musí být nezávislý na spořitelně. Musí mít odborné znalosti potřebné pro plnění svého mandátu, např. jakožto investiční banka, poradce nebo auditor, a nesmí se k žádnému okamžiku nacházet ve střetu zájmů. Svěřenský správce obdrží od spořitelny odměnu, která nesmí bránit nezávislému a účinnému provádění jeho mandátu. |
| --- | --- |

3.

Svěřenský správce pro kontrolu musí být nezávislý na spořitelně. Musí mít odborné znalosti potřebné pro plnění svého mandátu, např. jakožto investiční banka, poradce nebo auditor, a nesmí se k žádnému okamžiku nacházet ve střetu zájmů. Svěřenský správce obdrží od spořitelny odměnu, která nesmí bránit nezávislému a účinnému provádění jeho mandátu.

II.   Jmenování svěřenského správce pro kontrolu

Návrh Spolkové republiky Německo

| 4. | Nejpozději čtyři týdny po doručení tohoto rozhodnutí navrhne Spolková republika Německo Komisi dvě nebo více osob pro funkci svěřenského správce pro kontrolu a uvede, které z nich by dávala přednost. Návrh musí obsahovat dostatečné informace o těchto osobách, aby Komise mohla přezkoumat, zda navržený svěřenský správce pro kontrolu splňuje požadavky stanovené v bodě 3 této přílohy, a měl by zejména obsahovat:






  a) | úplné podmínky navrženého mandátu se všemi ustanoveními, které jsou nezbytné, aby svěřenský správce pro kontrolu mohl plnit svoje úkoly podle těchto závazků; |
| --- | --- | --- |

4.

Nejpozději čtyři týdny po doručení tohoto rozhodnutí navrhne Spolková republika Německo Komisi dvě nebo více osob pro funkci svěřenského správce pro kontrolu a uvede, které z nich by dávala přednost. Návrh musí obsahovat dostatečné informace o těchto osobách, aby Komise mohla přezkoumat, zda navržený svěřenský správce pro kontrolu splňuje požadavky stanovené v bodě 3 této přílohy, a měl by zejména obsahovat:

a)

úplné podmínky navrženého mandátu se všemi ustanoveními, které jsou nezbytné, aby svěřenský správce pro kontrolu mohl plnit svoje úkoly podle těchto závazků;

| b) | návrh pracovního plánu, v němž je popsáno, jak svěřenský správce pro kontrolu zamýšlí plnit úkoly jemu svěřené. |
| --- | --- |

b)

návrh pracovního plánu, v němž je popsáno, jak svěřenský správce pro kontrolu zamýšlí plnit úkoly jemu svěřené.

Schválení nebo odmítnutí Komisí

| 5. | Je na uvážení Komise, aby schválila nebo odmítla navržené svěřenské správce pro kontrolu a schválila navržený mandát se změnami, které považuje za nutné pro to, aby svěřenský správce pro kontrolu mohl plnit svoje povinnosti. Svěřenský správce pro kontrolu bude jmenován během jednoho týdne od schválení návrhu Komisí v souladu s mandátem, který Komise schválila. |
| --- | --- |

5.

Je na uvážení Komise, aby schválila nebo odmítla navržené svěřenské správce pro kontrolu a schválila navržený mandát se změnami, které považuje za nutné pro to, aby svěřenský správce pro kontrolu mohl plnit svoje povinnosti. Svěřenský správce pro kontrolu bude jmenován během jednoho týdne od schválení návrhu Komisí v souladu s mandátem, který Komise schválila.

Nový návrh Spolkové republiky Německo

| 6. | Pokud budou všichni svěřenští správci pro kontrolu odmítnuti, navrhne Spolková republika Německo během jednoho týdne od dne, kdy jí bylo odmítnutí oznámeno, nejméně dvě další osoby nebo subjekty, a to za podmínek a postupem podle bodů 1 a 5 této přílohy. |
| --- | --- |

6.

Pokud budou všichni svěřenští správci pro kontrolu odmítnuti, navrhne Spolková republika Německo během jednoho týdne od dne, kdy jí bylo odmítnutí oznámeno, nejméně dvě další osoby nebo subjekty, a to za podmínek a postupem podle bodů 1 a 5 této přílohy.

Jmenování svěřenského správce pro kontrolu Komisí

| 7. | Pokud budou rovněž všichni další navržení svěřenští správci pro kontrolu Komisí odmítnuti, stanoví Komise svěřenského správce pro kontrolu, který bude Spolkovou republikou Německo jmenován v souladu s pověřením upravujícím jeho činnost, které bylo schváleno Komisí nebo jehož jmenování Spolková republika Německo obstará. |
| --- | --- |

7.

Pokud budou rovněž všichni další navržení svěřenští správci pro kontrolu Komisí odmítnuti, stanoví Komise svěřenského správce pro kontrolu, který bude Spolkovou republikou Německo jmenován v souladu s pověřením upravujícím jeho činnost, které bylo schváleno Komisí nebo jehož jmenování Spolková republika Německo obstará.

III.   Úkoly svěřenského správce pro kontrolu

| 8. | Úkolem svěřenského správce pro kontrolu je zaručit plnění podmínek a závazků připojených k tomuto rozhodnutí, jakož i provádění restrukturalizačního plánu. |
| --- | --- |

8.

Úkolem svěřenského správce pro kontrolu je zaručit plnění podmínek a závazků připojených k tomuto rozhodnutí, jakož i provádění restrukturalizačního plánu.

Úloha a povinnosti svěřenského správce pro kontrolu

| 9. | Svěřenský správce pro kontrolu






  i) | navrhne Komisi během 4 týdnů od svého jmenování podrobný pracovní plán, v němž popíše, jak zamýšlí kontrolovat plnění závazků vůči Komisi, jakož i provádění restrukturalizačního plánu, |
| --- | --- | --- |

9.

Svěřenský správce pro kontrolu

i)

navrhne Komisi během 4 týdnů od svého jmenování podrobný pracovní plán, v němž popíše, jak zamýšlí kontrolovat plnění závazků vůči Komisi, jakož i provádění restrukturalizačního plánu,

| ii) | dohlíží na průběh běžných obchodních transakcí podniku, který má být zcizen, aby byla zaručena jeho hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost, |
| --- | --- |

ii)

dohlíží na průběh běžných obchodních transakcí podniku, který má být zcizen, aby byla zaručena jeho hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost,

| iii) | kontroluje plnění všech závazků vůči Komisi, jakož i provádění restrukturalizačního plánu, |
| --- | --- |

iii)

kontroluje plnění všech závazků vůči Komisi, jakož i provádění restrukturalizačního plánu,

| iv) | navrhuje opatření, která považuje za nezbytná pro zaručení plnění všech závazků vůči Komisi Spolkovou republikou Německo, zejména dodržení úplné hospodářské životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti podniku, který má být zcizen, jeho oddělené vedení a zachování důvěrnosti informací relevantních pro hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

iv)

navrhuje opatření, která považuje za nezbytná pro zaručení plnění všech závazků vůči Komisi Spolkovou republikou Německo, zejména dodržení úplné hospodářské životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti podniku, který má být zcizen, jeho oddělené vedení a zachování důvěrnosti informací relevantních pro hospodářskou soutěž,

| v) | během 30 dnů od konce každého půlroku předloží Komisi, spořitelně a Spolkové republice Německo návrh písemné zprávy v německém nebo anglickém jazyce. Předmětem zprávy je plnění povinností svěřenským správcem pro kontrolu a plnění všech podmínek a závazků, jakož i provádění restrukturalizačního plánu. Všichni adresáti návrhu zprávy se k němu mohou vyjádřit během pěti pracovních dnů. Během pěti pracovních dnů po doručení stanovisek vypracuje svěřenský správce pro kontrolu konečnou zprávu, v níž podle vlastního uvážení zohlední, pokud to bude možné, tato stanoviska a zprávu předloží Komisi. Svěřenský správce předá Spolkové republice Německo a spořitelně kopii konečné zprávy. Pokud bude návrh zprávy nebo konečná zpráva obsahovat informace, které nemohou být spořitelně nebo Spolkové republice Německo zpřístupněny, získají spořitelna nebo Spolková republika Německo pouze nedůvěrné znění návrhu zprávy nebo konečné zprávy. Svěřenský správce pro kontrolu nepředá Spolkové republice Německo a/nebo spořitelně žádné znění zprávy, dokud jej nepředloží Komisi. |
| --- | --- |

v)

během 30 dnů od konce každého půlroku předloží Komisi, spořitelně a Spolkové republice Německo návrh písemné zprávy v německém nebo anglickém jazyce. Předmětem zprávy je plnění povinností svěřenským správcem pro kontrolu a plnění všech podmínek a závazků, jakož i provádění restrukturalizačního plánu. Všichni adresáti návrhu zprávy se k němu mohou vyjádřit během pěti pracovních dnů. Během pěti pracovních dnů po doručení stanovisek vypracuje svěřenský správce pro kontrolu konečnou zprávu, v níž podle vlastního uvážení zohlední, pokud to bude možné, tato stanoviska a zprávu předloží Komisi. Svěřenský správce předá Spolkové republice Německo a spořitelně kopii konečné zprávy. Pokud bude návrh zprávy nebo konečná zpráva obsahovat informace, které nemohou být spořitelně nebo Spolkové republice Německo zpřístupněny, získají spořitelna nebo Spolková republika Německo pouze nedůvěrné znění návrhu zprávy nebo konečné zprávy. Svěřenský správce pro kontrolu nepředá Spolkové republice Německo a/nebo spořitelně žádné znění zprávy, dokud jej nepředloží Komisi.

| 10. | Komise může svěřenskému správci pro kontrolu udělovat příkazy nebo pokyny, aby zaručila, že budou splněny závazky vůči Komisi a že restrukturalizační plán bude proveden. |
| --- | --- |

10.

Komise může svěřenskému správci pro kontrolu udělovat příkazy nebo pokyny, aby zaručila, že budou splněny závazky vůči Komisi a že restrukturalizační plán bude proveden.

| 11. | Města Kolín nad Rýnem a Bonn a spořitelna se zavazují, že svěřenskému správci pro kontrolu budou po dobu jeho pověření udělovat pokyny pouze po svolení Komise. |
| --- | --- |

11.

Města Kolín nad Rýnem a Bonn a spořitelna se zavazují, že svěřenskému správci pro kontrolu budou po dobu jeho pověření udělovat pokyny pouze po svolení Komise.

| 12. | Spolková republika Německo zaručuje spolupráci, podporu a informaci, u nichž lze rozumně očekávat, že je svěřenský správce pro kontrolu bude potřebovat pro plnění svých úkolů. Svěřenský správce pro kontrolu má neomezený přístup k účetním knihám, záznamům, podkladům, vedoucím pracovníkům a dalšímu personálu, zařízení, budovám a technickým informacím spořitelny nebo podniku, který má být zcizen, které potřebuje k plnění svých úkolů podle uvedených závazků. |
| --- | --- |

12.

Spolková republika Německo zaručuje spolupráci, podporu a informaci, u nichž lze rozumně očekávat, že je svěřenský správce pro kontrolu bude potřebovat pro plnění svých úkolů. Svěřenský správce pro kontrolu má neomezený přístup k účetním knihám, záznamům, podkladům, vedoucím pracovníkům a dalšímu personálu, zařízení, budovám a technickým informacím spořitelny nebo podniku, který má být zcizen, které potřebuje k plnění svých úkolů podle uvedených závazků.

PŘÍLOHA III

JMENOVÁNÍ A ÚKOLY SVĚŘENSKÉHO SPRÁVCE PRO ZCIZOVÁNÍ

SVĚŘENSKÝ SPRÁVCE PRO ZCIZOVÁNÍ

I.   Svěřenský správce pro zcizování

| 1. | Spolková republika jmenuje svěřenského správce pro zcizování (Divestiture Trustee). |
| --- | --- |

1.

Spolková republika jmenuje svěřenského správce pro zcizování (Divestiture Trustee).

| 2. | Svěřenský správce pro zcizování je (jsou) jedna nebo více fyzických nebo právnických osob jmenovaných Spolkovou republikou Německo, které jsou v této funkci schváleni Komisí a jejichž úkolem je zcizit daný podnik v souladu se závazky vůči Komisi. |
| --- | --- |

2.

Svěřenský správce pro zcizování je (jsou) jedna nebo více fyzických nebo právnických osob jmenovaných Spolkovou republikou Německo, které jsou v této funkci schváleni Komisí a jejichž úkolem je zcizit daný podnik v souladu se závazky vůči Komisi.

| 3. | Svěřenský správce pro zcizování musí být nezávislý na spořitelně. Musí mít odborné znalosti potřebné pro plnění svého mandátu, např. jakožto investiční banka, poradce nebo auditor, a nesmí se k žádnému okamžiku nacházet ve střetu zájmů. Svěřenský správce pro zcizování obdrží od spořitelny běžnou tržní odměnu, která nesmí bránit nezávislému a účinnému plnění jeho mandátu. |
| --- | --- |

3.

Svěřenský správce pro zcizování musí být nezávislý na spořitelně. Musí mít odborné znalosti potřebné pro plnění svého mandátu, např. jakožto investiční banka, poradce nebo auditor, a nesmí se k žádnému okamžiku nacházet ve střetu zájmů. Svěřenský správce pro zcizování obdrží od spořitelny běžnou tržní odměnu, která nesmí bránit nezávislému a účinnému plnění jeho mandátu.

II.   Jmenování svěřenského správce pro zcizování

Návrh Spolkové republiky Německo

| 4. | Pokud spořitelna měsíc před uplynutím prodloužené lhůty pro zcizení stále ještě nepodepsala konečnou závaznou kupní smlouvu, navrhne Spolková republika Německo Komisi ke schválení dvě nebo více osob jako svěřenské správce pro zcizování a uvede, které z nich by dávala přednost. Návrh musí obsahovat dostatečné informace o těchto osobách, aby Komise mohla přezkoumat, zda navržený svěřenský správce pro zcizování splňuje požadavky stanovené v bodě 3 této přílohy, a měl by obsahovat zejména:






  a) | úplné podmínky navrženého mandátu se všemi ustanoveními, které jsou nezbytné, aby svěřenský správce pro zcizování mohl plnit svoje úkoly podle těchto závazků; |
| --- | --- | --- |

4.

Pokud spořitelna měsíc před uplynutím prodloužené lhůty pro zcizení stále ještě nepodepsala konečnou závaznou kupní smlouvu, navrhne Spolková republika Německo Komisi ke schválení dvě nebo více osob jako svěřenské správce pro zcizování a uvede, které z nich by dávala přednost. Návrh musí obsahovat dostatečné informace o těchto osobách, aby Komise mohla přezkoumat, zda navržený svěřenský správce pro zcizování splňuje požadavky stanovené v bodě 3 této přílohy, a měl by obsahovat zejména:

a)

úplné podmínky navrženého mandátu se všemi ustanoveními, které jsou nezbytné, aby svěřenský správce pro zcizování mohl plnit svoje úkoly podle těchto závazků;

| b) | návrh pracovního plánu, v němž je popsáno, jak svěřenský správce pro zcizování zamýšlí plnit úkoly jemu svěřené. |
| --- | --- |

b)

návrh pracovního plánu, v němž je popsáno, jak svěřenský správce pro zcizování zamýšlí plnit úkoly jemu svěřené.

Schválení nebo odmítnutí Komisí

| 5. | Je na uvážení Komise, aby schválila nebo odmítla navržené svěřenské správce pro zcizování a schválila navržený mandát se změnami, které považuje za nutné pro to, aby svěřenský správce pro zcizování mohl plnit svoje povinnosti. Svěřenský správce pro zcizování bude jmenován během jednoho týdne od schválení návrhu Komisí v souladu s mandátem, který Komise schválila. |
| --- | --- |

5.

Je na uvážení Komise, aby schválila nebo odmítla navržené svěřenské správce pro zcizování a schválila navržený mandát se změnami, které považuje za nutné pro to, aby svěřenský správce pro zcizování mohl plnit svoje povinnosti. Svěřenský správce pro zcizování bude jmenován během jednoho týdne od schválení návrhu Komisí v souladu s mandátem, který Komise schválila.

Nový návrh Spolkové republiky Německo

| 6. | Pokud budou všichni svěřenští správci pro zcizování odmítnuti, navrhne Spolková republika Německo během jednoho týdne od dne, kdy jí bylo odmítnutí oznámeno, nejméně dvě další osoby nebo subjekty, a to za podmínek a postupem podle bodů 1 a 5 této přílohy. |
| --- | --- |

6.

Pokud budou všichni svěřenští správci pro zcizování odmítnuti, navrhne Spolková republika Německo během jednoho týdne od dne, kdy jí bylo odmítnutí oznámeno, nejméně dvě další osoby nebo subjekty, a to za podmínek a postupem podle bodů 1 a 5 této přílohy.

Jmenování svěřenského správce pro zcizování Komisí

| 7. | Pokud budou rovněž všichni další navržení svěřenští správci pro zcizování Komisí odmítnuti, stanoví Komise svěřenského správce pro zcizování, který bude Spolkovou republikou Německo jmenován v souladu s pověřením upravujícím jeho činnost, které bylo schváleno Komisí nebo jehož jmenování Spolková republika Německo obstará. |
| --- | --- |

7.

Pokud budou rovněž všichni další navržení svěřenští správci pro zcizování Komisí odmítnuti, stanoví Komise svěřenského správce pro zcizování, který bude Spolkovou republikou Německo jmenován v souladu s pověřením upravujícím jeho činnost, které bylo schváleno Komisí nebo jehož jmenování Spolková republika Německo obstará.

III.   Úkoly svěřenského správce pro zcizování

| 8. | Úkolem svěřenského správce pro zcizování je plnit podmínky a závazky stanovené v rozhodnutí, které se týkají podniku, který má být zcizen. Svěřenský správce pro zcizování připraví a provede prodej, aby [...] byla podepsána kupní smlouva. Svěřenský správce pro zcizování je zmocněn provést prodej podniku, který má být zcizen na účet spořitelny [...] bez dalších pokynů. |
| --- | --- |

8.

Úkolem svěřenského správce pro zcizování je plnit podmínky a závazky stanovené v rozhodnutí, které se týkají podniku, který má být zcizen. Svěřenský správce pro zcizování připraví a provede prodej, aby [...] byla podepsána kupní smlouva. Svěřenský správce pro zcizování je zmocněn provést prodej podniku, který má být zcizen na účet spořitelny [...] bez dalších pokynů.

| 9. | Svěřenský správce pro zcizování






  i) | navrhne Komisi během 4 týdnů od svého jmenování podrobný pracovní plán, v němž popíše, jak zamýšlí plnit podmínky a úkoly stanovené v rozhodnutí, které se týkají podniku, který má být zcizen. Předloží zejména koncepci pro zcizování a odhad, která strategie zcizování má největší naději na úspěch, |
| --- | --- | --- |

9.

Svěřenský správce pro zcizování

i)

navrhne Komisi během 4 týdnů od svého jmenování podrobný pracovní plán, v němž popíše, jak zamýšlí plnit podmínky a úkoly stanovené v rozhodnutí, které se týkají podniku, který má být zcizen. Předloží zejména koncepci pro zcizování a odhad, která strategie zcizování má největší naději na úspěch,

| ii) | prodá podnik, který má být zcizen [...] kupujícímu, pokud Komise během čtyř týdnů od oznámení nevznese námitky ohledně kupujícího a konečné závazné kupní smlouvy. Svěřenský správce pro zcizování začlení do kupní smlouvy podmínky, které považuje za účelné pro včasný prodej. Svěřenský správce pro zcizování může do kupní smlouvy začlenit běžná ustanovení o zastoupení, záruce a náhradě škody, které jsou podle jeho zralé úvahy nezbytné pro provedení prodeje, |
| --- | --- |

ii)

prodá podnik, který má být zcizen [...] kupujícímu, pokud Komise během čtyř týdnů od oznámení nevznese námitky ohledně kupujícího a konečné závazné kupní smlouvy. Svěřenský správce pro zcizování začlení do kupní smlouvy podmínky, které považuje za účelné pro včasný prodej. Svěřenský správce pro zcizování může do kupní smlouvy začlenit běžná ustanovení o zastoupení, záruce a náhradě škody, které jsou podle jeho zralé úvahy nezbytné pro provedení prodeje,

| iii) | přebírá ostatní úkoly, které jsou svěřeny v rozhodnutí svěřenskému správci pro zcizování, |
| --- | --- |

iii)

přebírá ostatní úkoly, které jsou svěřeny v rozhodnutí svěřenskému správci pro zcizování,

| iv) | navrhuje opatření, která považuje za nezbytná pro zaručení plnění závazků Spolkové republiky Německo vůči Komisi, zejména dodržení úplné hospodářské životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti podniku, který má být zcizen, jeho oddělené vedení a zachování důvěrnosti informací relevantních pro hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

iv)

navrhuje opatření, která považuje za nezbytná pro zaručení plnění závazků Spolkové republiky Německo vůči Komisi, zejména dodržení úplné hospodářské životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti podniku, který má být zcizen, jeho oddělené vedení a zachování důvěrnosti informací relevantních pro hospodářskou soutěž,

| v) | předkládá Komisi podrobné písemné měsíční zprávy v anglickém nebo německém jazyce o postupu procesu zcizování. Tyto zprávy je třeba předložit během 15 dnů od konce každého měsíce. Spořitelna nebo Spolková republika Německo současně obdrží nedůvěrné znění zprávy. |
| --- | --- |

v)

předkládá Komisi podrobné písemné měsíční zprávy v anglickém nebo německém jazyce o postupu procesu zcizování. Tyto zprávy je třeba předložit během 15 dnů od konce každého měsíce. Spořitelna nebo Spolková republika Německo současně obdrží nedůvěrné znění zprávy.

| 10. | Svěřenský správce pro zcizování bude pro přípravu a provedení zcizování provádět zejména následující kroky:






  i) | prověřování různých možností zcizení; příprava podrobných návrhů při zohlednění rámcových podmínek pro strukturování a uzavření procesu prodeje, |
| --- | --- | --- |

10.

Svěřenský správce pro zcizování bude pro přípravu a provedení zcizování provádět zejména následující kroky:

i)

prověřování různých možností zcizení; příprava podrobných návrhů při zohlednění rámcových podmínek pro strukturování a uzavření procesu prodeje,

| ii) | návrh nezbytných obchodních dokumentů týkajících se dané majetkové účasti spořitelny (zejména memorandum o prodeji, informační materiály a další prezentace, které jsou nezbytné, resp. vhodné pro zvolený druh procesu prodeje). Tyto dokumenty by měly stranám, které mají zájem o nabytí, předat první informace o připravovaném prodeji, |
| --- | --- |

ii)

návrh nezbytných obchodních dokumentů týkajících se dané majetkové účasti spořitelny (zejména memorandum o prodeji, informační materiály a další prezentace, které jsou nezbytné, resp. vhodné pro zvolený druh procesu prodeje). Tyto dokumenty by měly stranám, které mají zájem o nabytí, předat první informace o připravovaném prodeji,

| iii) | při úzké spolupráci se spořitelnou: obsahová příprava a logistická koordinace hloubkové prověrky, |
| --- | --- |

iii)

při úzké spolupráci se spořitelnou: obsahová příprava a logistická koordinace hloubkové prověrky,

| iv) | určení možných zájemců o koupi, jakož i kontaktování rozhodujících osob těchto zájemců. Na žádost spořitelny bude zájemce o koupi vyloučen z přístupu k informacím hloubkové prověrky a to z právně závazných důvodů s ohledem na zachování důvěrnosti a při dodržení nediskriminačního prodeje (přičemž důkazní břemeno nese spořitelna); toto právo musí být vykonáno během třech pracovních dnů od doručení seznamu zájemců o koupi, |
| --- | --- |

iv)

určení možných zájemců o koupi, jakož i kontaktování rozhodujících osob těchto zájemců. Na žádost spořitelny bude zájemce o koupi vyloučen z přístupu k informacím hloubkové prověrky a to z právně závazných důvodů s ohledem na zachování důvěrnosti a při dodržení nediskriminačního prodeje (přičemž důkazní břemeno nese spořitelna); toto právo musí být vykonáno během třech pracovních dnů od doručení seznamu zájemců o koupi,

| v) | získání a prověrka nabídek převzetí ze strany zájemců; podpora při hodnocení těchto nabídek, |
| --- | --- |

v)

získání a prověrka nabídek převzetí ze strany zájemců; podpora při hodnocení těchto nabídek,

| vi) | vedení jednání o prodeji s vybranými zájemci, jakož i příprava uzavření smlouvy. |
| --- | --- |

vi)

vedení jednání o prodeji s vybranými zájemci, jakož i příprava uzavření smlouvy.

| 11. | Svěřenskému správci pro zcizování budou uděleny veškeré nezbytné plné moce, kterými spořitelna, resp. jí kontrolované dceřiné společnosti zplnomocňují svěřenského správce pro zcizování k výkonu a provedení zcizení. Plná moc bude dále obsahovat oprávnění udělovat substituční plné moce tak, aby bylo možné řádně provést zcizení a jeho výkon. |
| --- | --- |

11.

Svěřenskému správci pro zcizování budou uděleny veškeré nezbytné plné moce, kterými spořitelna, resp. jí kontrolované dceřiné společnosti zplnomocňují svěřenského správce pro zcizování k výkonu a provedení zcizení. Plná moc bude dále obsahovat oprávnění udělovat substituční plné moce tak, aby bylo možné řádně provést zcizení a jeho výkon.

| 12. | Je třeba, aby platnost příslušných plných mocí trvala až do úplného provedení zcizení. Platnost plných mocí a všech substitučních plných mocí uplyne s koncem pověření svěřenského správce pro zcizování. |
| --- | --- |

12.

Je třeba, aby platnost příslušných plných mocí trvala až do úplného provedení zcizení. Platnost plných mocí a všech substitučních plných mocí uplyne s koncem pověření svěřenského správce pro zcizování.

| 13. | Svěřenský správce pro zcizování je zmocněn pověřit další poradce, aby mu napomáhali při procesu prodeje. Pokud náklady na poradce přesáhnou částku [...] EUR, je pro pověření zapotřebí souhlasu spořitelny. Pokud spořitelna odmítne udělit souhlas, může Komise udělit pověření poradců namísto spořitelny poté, co ji vyslechla. Poradcům může příkazy nebo pokyny udělovat pouze svěřenský správce pro zcizování. |
| --- | --- |

13.

Svěřenský správce pro zcizování je zmocněn pověřit další poradce, aby mu napomáhali při procesu prodeje. Pokud náklady na poradce přesáhnou částku [...] EUR, je pro pověření zapotřebí souhlasu spořitelny. Pokud spořitelna odmítne udělit souhlas, může Komise udělit pověření poradců namísto spořitelny poté, co ji vyslechla. Poradcům může příkazy nebo pokyny udělovat pouze svěřenský správce pro zcizování.

| 14. | Svěřenský správce pro zcizování musí zahrnout Evropskou komisi do veškerého styku se spořitelnou, zřizovatelem nebo Německem nebo ji o tomto styku bez odkladu informovat. |
| --- | --- |

14.

Svěřenský správce pro zcizování musí zahrnout Evropskou komisi do veškerého styku se spořitelnou, zřizovatelem nebo Německem nebo ji o tomto styku bez odkladu informovat.

| 15. | Zřizovatel a spořitelna se zavazují podporovat svěřenského správce pro zcizování, spolupracovat s ním a předávat veškeré informace, které potřebuje a žádá pro řádné plnění svého pověření. Svěřenský správce pro zcizování proto má v rámci platných právních předpisů během běžné pracovní doby přístup ke všem dokumentům a účetním knihám, jakož i vedoucím pracovníkům a dalším spolupracovníkům spořitelny. |
| --- | --- |

15.

Zřizovatel a spořitelna se zavazují podporovat svěřenského správce pro zcizování, spolupracovat s ním a předávat veškeré informace, které potřebuje a žádá pro řádné plnění svého pověření. Svěřenský správce pro zcizování proto má v rámci platných právních předpisů během běžné pracovní doby přístup ke všem dokumentům a účetním knihám, jakož i vedoucím pracovníkům a dalším spolupracovníkům spořitelny.

| 16. | Pokud to podle uvážení spořitelny a zřizovatele bude nezbytné pro řádné provedení zcizení, zpřístupní svěřenskému správci pro zcizování případné informace a dokumenty, které mají k dispozici pouze oni. To platí zejména pro příslušná znění plánu restrukturalizace dohodnutá s Evropskou komisí. |
| --- | --- |

16.

Pokud to podle uvážení spořitelny a zřizovatele bude nezbytné pro řádné provedení zcizení, zpřístupní svěřenskému správci pro zcizování případné informace a dokumenty, které mají k dispozici pouze oni. To platí zejména pro příslušná znění plánu restrukturalizace dohodnutá s Evropskou komisí.

| 17. | Spořitelna se zavazuje, že svěřenského správce pro zcizování vyjme ze všech nároků na náhradu škody ze strany třetích osob, které vzniknou při provádění jeho mandátu nebo v souvislosti s ním. Výjimku tvoří škody, které byly způsobeny porušením povinností svěřenského správce pro zcizování. Pokud se svěřenský správce pro zcizování dozví o nárocích, které by mohly vést k povinnosti náhrady škody zřizovatele nebo spořitelny, pak svěřenský správce pro zcizování toto bez odkladu oznámí. |
| --- | --- |

17.

Spořitelna se zavazuje, že svěřenského správce pro zcizování vyjme ze všech nároků na náhradu škody ze strany třetích osob, které vzniknou při provádění jeho mandátu nebo v souvislosti s ním. Výjimku tvoří škody, které byly způsobeny porušením povinností svěřenského správce pro zcizování. Pokud se svěřenský správce pro zcizování dozví o nárocích, které by mohly vést k povinnosti náhrady škody zřizovatele nebo spořitelny, pak svěřenský správce pro zcizování toto bez odkladu oznámí.

| 18. | Svěřenský správce pro zcizování je povinen vykonávat svoje služby s péčí řádného obchodníka. Pokud by přesto došlo k porušení povinností, je svěřenský správce pro zcizování povinen vůči spořitelně, zřizovateli nebo Německu k náhradě škody pouze, pokud svěřenský správce pro zcizování, jeho orgány, zaměstnanci nebo osoby, které mu pomáhají při plnění jeho úkolů, zapříčinili vznik povinnosti k náhradě škody úmyslně nebo z hrubé nedbalosti, pokud nejsou dotčeny hlavní smluvní závazky. Při porušení takovýchto závazků odpovídá svěřenský správce pro zcizování i při nevědomé nedbalosti, avšak pouze do výše typické a předvídatelné škody. Odpovědnost za ušlý zisk je vyloučena. |
| --- | --- |

18.

Svěřenský správce pro zcizování je povinen vykonávat svoje služby s péčí řádného obchodníka. Pokud by přesto došlo k porušení povinností, je svěřenský správce pro zcizování povinen vůči spořitelně, zřizovateli nebo Německu k náhradě škody pouze, pokud svěřenský správce pro zcizování, jeho orgány, zaměstnanci nebo osoby, které mu pomáhají při plnění jeho úkolů, zapříčinili vznik povinnosti k náhradě škody úmyslně nebo z hrubé nedbalosti, pokud nejsou dotčeny hlavní smluvní závazky. Při porušení takovýchto závazků odpovídá svěřenský správce pro zcizování i při nevědomé nedbalosti, avšak pouze do výše typické a předvídatelné škody. Odpovědnost za ušlý zisk je vyloučena.

| 19. | Komise může udělovat svěřenskému správce pro zcizování příkazy nebo pokyny, aby zaručila, že podmínky nebo úkoly týkající se zcizovaného podniku, stanovené v rozhodnutí, budou splněny. |
| --- | --- |

19.

Komise může udělovat svěřenskému správce pro zcizování příkazy nebo pokyny, aby zaručila, že podmínky nebo úkoly týkající se zcizovaného podniku, stanovené v rozhodnutí, budou splněny.

| 20. | Města Kolín nad Rýnem a Bonn a spořitelna se zavazují, že svěřenskému správci pro zcizování nebudou po dobu jeho pověření udělovat žádné pokyny. |
| --- | --- |

20.

Města Kolín nad Rýnem a Bonn a spořitelna se zavazují, že svěřenskému správci pro zcizování nebudou po dobu jeho pověření udělovat žádné pokyny.

---

| 10.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/26

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. ledna 2011

o státní podpoře Německa C 7/10 (ex CP 250/09 a NN 5/10) „Zákon o dani z příjmu právnických osob (KStG), systém převodu daňových ztrát („Sanierungsklausel“)“

(oznámeno pod číslem K(2011) 275)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/527/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | V dopisech ze dne 5. srpna 2009 a 30. září 2009 Komise požádala Německo o informace k § 8c zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „KStG“ (Körperschaftsteuergesetz)). Německé orgány odpověděly dopisy ze dne 20. srpna 2009 a 5. listopadu 2009. Rozhodnutím ze dne 24. února 2010 zahájila Komise ohledně podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(1)

V dopisech ze dne 5. srpna 2009 a 30. září 2009 Komise požádala Německo o informace k § 8c zákona o dani z příjmu právnických osob (dále jen „KStG“ (Körperschaftsteuergesetz)). Německé orgány odpověděly dopisy ze dne 20. srpna 2009 a 5. listopadu 2009. Rozhodnutím ze dne 24. února 2010 zahájila Komise ohledně podpory formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (2) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Zároveň byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Zároveň byly zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.

| (3) | Německé orgány zaslaly své připomínky dopisem ze dne 9. dubna 2010. |
| --- | --- |

(3)

Německé orgány zaslaly své připomínky dopisem ze dne 9. dubna 2010.

| (4) | Ve dnech 9. dubna a 3. června 2010 se v Bruselu uskutečnila dvě setkání se zástupci Německa. Další informace Německo poskytlo dne 2. července 2010. Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(4)

Ve dnech 9. dubna a 3. června 2010 se v Bruselu uskutečnila dvě setkání se zástupci Německa. Další informace Německo poskytlo dne 2. července 2010. Komise neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1   Souvislosti

| (5) | Zdanění podniků v Německu probíhá v zásadě na základě zákona o dani z příjmu (dále jen „EStG“ (Einkommensteuergesetz)) a KStG. Podle § 10d odst. 2 EStG lze ztráty zaznamenané v jednom fiskálním roce převést, tj. zdanitelné příjmy v následujících zdaňovacích obdobích je možné podle principu daňové způsobilosti snížit započtením ztrát celkem až o 1 mil. EUR ročně. Tuto možnost převodu ztrát mají podle § 8 odst. 1 KStG také podniky, na které se vztahuje daň z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(5)

Zdanění podniků v Německu probíhá v zásadě na základě zákona o dani z příjmu (dále jen „EStG“ (Einkommensteuergesetz)) a KStG. Podle § 10d odst. 2 EStG lze ztráty zaznamenané v jednom fiskálním roce převést, tj. zdanitelné příjmy v následujících zdaňovacích obdobích je možné podle principu daňové způsobilosti snížit započtením ztrát celkem až o 1 mil. EUR ročně. Tuto možnost převodu ztrát mají podle § 8 odst. 1 KStG také podniky, na které se vztahuje daň z příjmu právnických osob.

| (6) | Možnost převodu ztrát vedla k tomu, že byly kupovány podniky, které již před dlouhou dobou ukončily veškerou činnost, avšak stále ještě vlastnily převody ztrát (tzv. zastřešující společnosti (empty-shell companies)). |
| --- | --- |

(6)

Možnost převodu ztrát vedla k tomu, že byly kupovány podniky, které již před dlouhou dobou ukončily veškerou činnost, avšak stále ještě vlastnily převody ztrát (tzv. zastřešující společnosti (empty-shell companies)).

| (7) | Aby se zabránilo nákupu takových zastřešujících společností, omezil německý zákonodárce v roce 1997 možnost převodu ztrát tím, že do § 8 odst. 4 KStG zavedl tzv. pravidlo pro nákup zastřešujících společností. Toto pravidlo omezilo možnost převodu ztrát na podniky, které byly právně a hospodářsky totožné s podnikem, jenž ztrátu zaznamenal. Neobsahuje sice definici pojmu „hospodářsky totožný“, ale obsahuje jeden negativní příklad a dva pozitivní.






  a) | O hospodářskou totožnost se nejedná, pokud se převádí více než polovina podílů kapitálové společnosti a pokud kapitálová společnost pokračuje ve své hospodářské činnosti nebo ji znovu zahájí s převážně novým majetkem podniku. |
| --- | --- | --- |

(7)

Aby se zabránilo nákupu takových zastřešujících společností, omezil německý zákonodárce v roce 1997 možnost převodu ztrát tím, že do § 8 odst. 4 KStG zavedl tzv. pravidlo pro nákup zastřešujících společností. Toto pravidlo omezilo možnost převodu ztrát na podniky, které byly právně a hospodářsky totožné s podnikem, jenž ztrátu zaznamenal. Neobsahuje sice definici pojmu „hospodářsky totožný“, ale obsahuje jeden negativní příklad a dva pozitivní.

a)

O hospodářskou totožnost se nejedná, pokud se převádí více než polovina podílů kapitálové společnosti a pokud kapitálová společnost pokračuje ve své hospodářské činnosti nebo ji znovu zahájí s převážně novým majetkem podniku.

| b) | Naopak o hospodářskou totožnost se jedná, pokud vklad nového majetku podniku slouží pouze k ozdravení hospodářské činnosti, která způsobila zbývající odpočet ztráty, a pokud tento subjekt v následujících pěti letech pokračuje v hospodářské činnosti v objemu srovnatelném s celkovým obrazem hospodářských poměrů. |
| --- | --- |

b)

Naopak o hospodářskou totožnost se jedná, pokud vklad nového majetku podniku slouží pouze k ozdravení hospodářské činnosti, která způsobila zbývající odpočet ztráty, a pokud tento subjekt v následujících pěti letech pokračuje v hospodářské činnosti v objemu srovnatelném s celkovým obrazem hospodářských poměrů.

| c) | O hospodářskou totožnost je jedná rovněž tehdy, když nabyvatel, namísto aby vložil do podniku nový majetek, vyrovná ztráty, které ztrátovému podniku vznikly. |
| --- | --- |

c)

O hospodářskou totožnost je jedná rovněž tehdy, když nabyvatel, namísto aby vložil do podniku nový majetek, vyrovná ztráty, které ztrátovému podniku vznikly.

| (8) | Oba poslední příklady byly společně označeny jako „systém převodu daňových ztrát“ (Sanierungsklausel). |
| --- | --- |

(8)

Oba poslední příklady byly společně označeny jako „systém převodu daňových ztrát“ (Sanierungsklausel).

| (9) | § 8 odst. 4 KStG byl s účinností od 1. ledna 2008 zrušen zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008. |
| --- | --- |

(9)

§ 8 odst. 4 KStG byl s účinností od 1. ledna 2008 zrušen zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008.

| (10) | Tímto zákonem o reformě podnikových daní byl také zaveden nový § 8c odst. 1 KStG, jenž oproti bývalému § 8 odst. 4 KStG podstatně silněji omezuje možnost převodu ztrát v případě nabytí podílů. Nové ustanovení stanoví:






  a) | Nevyužité ztráty nejsou vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu. |
| --- | --- | --- |

(10)

Tímto zákonem o reformě podnikových daní byl také zaveden nový § 8c odst. 1 KStG, jenž oproti bývalému § 8 odst. 4 KStG podstatně silněji omezuje možnost převodu ztrát v případě nabytí podílů. Nové ustanovení stanoví:

a)

Nevyužité ztráty nejsou vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu.

| b) | Bylo-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu, zanikají nevyužité ztráty poměrně k výši procentuální změny ve vlastnictví podílů. |
| --- | --- |

b)

Bylo-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % upsaného kapitálu, členských práv, podílnických práv nebo hlasovacích práv v určitém subjektu, zanikají nevyužité ztráty poměrně k výši procentuální změny ve vlastnictví podílů.

| (11) | Nová úprava zpočátku nepředpokládala žádnou výjimku pro podniky, v nichž došlo zároveň k restrukturalizaci i k významným změnám ve struktuře podílníků. |
| --- | --- |

(11)

Nová úprava zpočátku nepředpokládala žádnou výjimku pro podniky, v nichž došlo zároveň k restrukturalizaci i k významným změnám ve struktuře podílníků.

| (12) | Po odůvodnění zákona, které schválil německý Spolkový sněm spolu se zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008, byl § 8 odst. 4 KStG nahrazen následnou úpravou § 8c odst. 1 KStG, aby se režim zjednodušil (odůvodnění zákona naznačuje, že z praktického použití § 8 odst. 4 KStG vyplynuly četné složité právní otázky) a aby se cíleně postupovalo proti zneužití (4). Zákonodárce si byl vědom toho, že tato úprava znamená, že při restrukturalizaci podniků v obtížích spojené s nabytím účasti už nebude možné převádět ztráty. To však bylo považováno za přijatelné, neboť daňové orgány se mohly vzdát daňových pohledávek v takových případech na základě spravedlivého nároku i bez výslovné zákonné úpravy (5). |
| --- | --- |

(12)

Po odůvodnění zákona, které schválil německý Spolkový sněm spolu se zákonem o reformě podnikových daní z roku 2008, byl § 8 odst. 4 KStG nahrazen následnou úpravou § 8c odst. 1 KStG, aby se režim zjednodušil (odůvodnění zákona naznačuje, že z praktického použití § 8 odst. 4 KStG vyplynuly četné složité právní otázky) a aby se cíleně postupovalo proti zneužití (4). Zákonodárce si byl vědom toho, že tato úprava znamená, že při restrukturalizaci podniků v obtížích spojené s nabytím účasti už nebude možné převádět ztráty. To však bylo považováno za přijatelné, neboť daňové orgány se mohly vzdát daňových pohledávek v takových případech na základě spravedlivého nároku i bez výslovné zákonné úpravy (5).

2.2   Opatření

| (13) | V červnu 2009 bylo úpravou § 8c KStG zavedeno ustanovení jako § 8c odst. 1a KStG, podle něhož je i nadále možný převod ztrát, pokud účelem nabytí podniku v obtížích je jeho restrukturalizace. Tato úprava byla součástí zákona o nižším zatížení občanů v oblasti zdravotního pojištění (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Nové ustanovení je rovněž označováno jako systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel), případně jako nový systém převodu daňových ztrát (aby se odlišilo od předchozího režimu v § 8 odst. 4 KStG). Tímto byla vytvořena výjimka pro omezení převodu ztrát zavedené § 8c odst. 1 KStG od 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(13)

V červnu 2009 bylo úpravou § 8c KStG zavedeno ustanovení jako § 8c odst. 1a KStG, podle něhož je i nadále možný převod ztrát, pokud účelem nabytí podniku v obtížích je jeho restrukturalizace. Tato úprava byla součástí zákona o nižším zatížení občanů v oblasti zdravotního pojištění (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Nové ustanovení je rovněž označováno jako systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel), případně jako nový systém převodu daňových ztrát (aby se odlišilo od předchozího režimu v § 8 odst. 4 KStG). Tímto byla vytvořena výjimka pro omezení převodu ztrát zavedené § 8c odst. 1 KStG od 1. ledna 2008.

| (14) | Podle § 8c odst. 1a KStG smí právnická osoba převést ztráty za těchto podmínek také v případě změn ve vlastnictví podílů spadajících pod § 8c odst. 1 KStG:






  a) | účelem nabytí podílů je restrukturalizace subjektu (7); |
| --- | --- | --- |

(14)

Podle § 8c odst. 1a KStG smí právnická osoba převést ztráty za těchto podmínek také v případě změn ve vlastnictví podílů spadajících pod § 8c odst. 1 KStG:

a)

účelem nabytí podílů je restrukturalizace subjektu (7);

| b) | podnik je v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti nebo je nadměrně zadlužený, nebo je těmito jevy ohrožen (8); |
| --- | --- |

b)

podnik je v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti nebo je nadměrně zadlužený, nebo je těmito jevy ohrožen (8);

| c) | zásadní struktury podniku zůstanou zachovány, což předpokládá, že






  — | subjekt se řídí uzavřenou podnikovou dohodou obsahující ustanovení o zachování pracovních míst, nebo |
| --- | --- | --- |

c)

zásadní struktury podniku zůstanou zachovány, což předpokládá, že

—

subjekt se řídí uzavřenou podnikovou dohodou obsahující ustanovení o zachování pracovních míst, nebo

| — | je v prvních pěti letech po nabytí podílů zachováno 80 % pracovních míst (měřeno průměrným ročním objemem mezd), nebo |
| --- | --- |

—

je v prvních pěti letech po nabytí podílů zachováno 80 % pracovních míst (měřeno průměrným ročním objemem mezd), nebo

| — | je během dvanácti měsíců do podniku vložen značný majetek nebo jsou odepsány závazky, které ještě mají hodnotu; o vložení značného majetku do podniku se jedná tehdy, když nový majetek podniku odpovídá nejméně 25 % aktiv předcházejícího hospodářského roku; zpětné převody kapitálové společnosti, ke kterým dojde během tří let po vkladu nového majetku podniku, snižují hodnotu vloženého majetku; |
| --- | --- |

—

je během dvanácti měsíců do podniku vložen značný majetek nebo jsou odepsány závazky, které ještě mají hodnotu; o vložení značného majetku do podniku se jedná tehdy, když nový majetek podniku odpovídá nejméně 25 % aktiv předcházejícího hospodářského roku; zpětné převody kapitálové společnosti, ke kterým dojde během tří let po vkladu nového majetku podniku, snižují hodnotu vloženého majetku;

| d) | v průběhu pěti let po nabytí podílů nedojde ke změně odvětví činnosti; |
| --- | --- |

d)

v průběhu pěti let po nabytí podílů nedojde ke změně odvětví činnosti;

| e) | podnik v okamžiku nabytí podílů neukončil hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

e)

podnik v okamžiku nabytí podílů neukončil hospodářskou činnost.

| (15) | § 8c odst. 1a KStG vstoupil v platnost 10. července 2009 a platí zpětně od 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(15)

§ 8c odst. 1a KStG vstoupil v platnost 10. července 2009 a platí zpětně od 1. ledna 2008.

| (16) | § 8c odst. 1a KStG byl původně zaveden jen dočasně do 31. prosince 2009. Dne 22. prosince 2009 však německý Spolkový sněm schválil v rámci zákona o urychlení růstu z roku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz 2009) (9) ustanovení, které zrušilo příslušné ustanovení KStG o skončení platnosti. |
| --- | --- |

(16)

§ 8c odst. 1a KStG byl původně zaveden jen dočasně do 31. prosince 2009. Dne 22. prosince 2009 však německý Spolkový sněm schválil v rámci zákona o urychlení růstu z roku 2009 (Wachstumsbeschleunigungsgesetz 2009) (9) ustanovení, které zrušilo příslušné ustanovení KStG o skončení platnosti.

| (17) | V této souvislosti je třeba poznamenat, že ztráty, které lze převést, mohou být započítány pouze proti ziskům restrukturalizovaného podniku. Nabyvatel nemůže tyto ztráty započítat proti svým vlastním ziskům. |
| --- | --- |

(17)

V této souvislosti je třeba poznamenat, že ztráty, které lze převést, mohou být započítány pouze proti ziskům restrukturalizovaného podniku. Nabyvatel nemůže tyto ztráty započítat proti svým vlastním ziskům.

| (18) | To platí i tehdy, když nabyvatel konsoliduje své daňové závazky na úrovni koncernu, neboť § 15 věta 1 č. 1 KStG zakazuje převod ztrát, pokud je společnost součástí daňové jednotky (10). |
| --- | --- |

(18)

To platí i tehdy, když nabyvatel konsoliduje své daňové závazky na úrovni koncernu, neboť § 15 věta 1 č. 1 KStG zakazuje převod ztrát, pokud je společnost součástí daňové jednotky (10).

| (19) | Podle německých právních předpisů o dani z příjmu právnických osob však takové ztráty nezanikají; jsou pouze „zmraženy“ na úrovni daňové jednotky a mohou být použity, jakmile už podnik není konsolidován. U těchto „zmražených“ ztrát neexistuje žádná lhůta pro převod. |
| --- | --- |

(19)

Podle německých právních předpisů o dani z příjmu právnických osob však takové ztráty nezanikají; jsou pouze „zmraženy“ na úrovni daňové jednotky a mohou být použity, jakmile už podnik není konsolidován. U těchto „zmražených“ ztrát neexistuje žádná lhůta pro převod.

| (20) | Nabyvatel je § 8c odst. 1a KStG nepřímo zvýhodňován, neboť se daňové zatížení restrukturalizovaného podniku po úspěšném ukončení restrukturalizace snižuje. Kromě toho může nabyvatel samozřejmě zcela nebo částečně začlenit svou hospodářskou činnost do získaného podniku a tímto způsobem využít převedených ztrát. |
| --- | --- |

(20)

Nabyvatel je § 8c odst. 1a KStG nepřímo zvýhodňován, neboť se daňové zatížení restrukturalizovaného podniku po úspěšném ukončení restrukturalizace snižuje. Kromě toho může nabyvatel samozřejmě zcela nebo částečně začlenit svou hospodářskou činnost do získaného podniku a tímto způsobem využít převedených ztrát.

2.3   Porovnání ustanovení § 8c odst. 1a KStG a § 8 odst. 4 KStG

| (21) | Nové režim podle § 8c odst. 1a KStG se odlišuje od předchozího pravidla podle zrušeného § 8 odst. 4 KStG jedním důležitým a pro posouzení opatření rozhodujícím aspektem. |
| --- | --- |

(21)

Nové režim podle § 8c odst. 1a KStG se odlišuje od předchozího pravidla podle zrušeného § 8 odst. 4 KStG jedním důležitým a pro posouzení opatření rozhodujícím aspektem.

| (22) | Podle § 8c odst. 1 KStG podnik nemůže provést převod ztrát, pokud je převáděna více než polovina podílů, ledaže by se použil systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). Tímto podle obecného pravidla ztráta při významné změně ve struktuře podílů společníků zaniká. Stávající systém převodu daňových ztrát je tudíž výjimkou z obecného pravidla. |
| --- | --- |

(22)

Podle § 8c odst. 1 KStG podnik nemůže provést převod ztrát, pokud je převáděna více než polovina podílů, ledaže by se použil systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). Tímto podle obecného pravidla ztráta při významné změně ve struktuře podílů společníků zaniká. Stávající systém převodu daňových ztrát je tudíž výjimkou z obecného pravidla.

| (23) | Podle bývalého § 8 odst. 4 KStG spočívalo obecné pravidlo v tom, že převod ztrát byl při významné změně ve struktuře podílů společníků i nadále možný, pokud existovala hospodářská totožnost podniku. Cílem této výjimky bylo zabránit zneužití (např. ve formě nákupu zastřešujících společností). |
| --- | --- |

(23)

Podle bývalého § 8 odst. 4 KStG spočívalo obecné pravidlo v tom, že převod ztrát byl při významné změně ve struktuře podílů společníků i nadále možný, pokud existovala hospodářská totožnost podniku. Cílem této výjimky bylo zabránit zneužití (např. ve formě nákupu zastřešujících společností).

3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (24) | Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(24)

Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (25) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zastávala názor, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi zdravými podniky, které zaznamenaly ztrátu, a podniky (potenciálně) platebně neschopnými nebo nadměrně zadluženými tím, že zvýhodňuje pouze posledně jmenované. § 8c odst. 1a KStG proto zřejmě představoval výjimku z referenčního systému, podle něhož by obě skupiny podniků nebyly způsobilé pro převod ztrát. Jelikož byly předpoklady uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU zřejmě splněny, Komise zastávala předběžné stanovisko, že je opatření selektivní a že zahrnuje státní podporu. Nakonec Komise vysvětlila, že má pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU podle výkladu dočasného rámce Společenství (11) a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU podle výkladu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) a pokynů k regionální podpoře (13). |
| --- | --- |

(25)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zastávala názor, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi zdravými podniky, které zaznamenaly ztrátu, a podniky (potenciálně) platebně neschopnými nebo nadměrně zadluženými tím, že zvýhodňuje pouze posledně jmenované. § 8c odst. 1a KStG proto zřejmě představoval výjimku z referenčního systému, podle něhož by obě skupiny podniků nebyly způsobilé pro převod ztrát. Jelikož byly předpoklady uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU zřejmě splněny, Komise zastávala předběžné stanovisko, že je opatření selektivní a že zahrnuje státní podporu. Nakonec Komise vysvětlila, že má pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU podle výkladu dočasného rámce Společenství (11) a s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU podle výkladu pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (12) a pokynů k regionální podpoře (13).

| (26) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (14). Komise vyzvala Německo a všechny zúčastněné strany, aby podaly připomínky. |
| --- | --- |

(26)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (14). Komise vyzvala Německo a všechny zúčastněné strany, aby podaly připomínky.

| (27) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby § 8c odst. 1a KStG již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí, a informovaly příslušné podniky, že v případě, že Komise vydá záporné rozhodnutí, budou muset být podpory vráceny (15). |
| --- | --- |

(27)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby § 8c odst. 1a KStG již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí, a informovaly příslušné podniky, že v případě, že Komise vydá záporné rozhodnutí, budou muset být podpory vráceny (15).

4.   STANOVISKO NĚMECKA

| (28) | Německé orgány se domnívají, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje státní podporu z těchto tří důvodů:






  a) | režim je v souladu se zásadou soukromého věřitele (viz oddíl 4.1); |
| --- | --- | --- |

(28)

Německé orgány se domnívají, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje státní podporu z těchto tří důvodů:

a)

režim je v souladu se zásadou soukromého věřitele (viz oddíl 4.1);

| b) | není selektivní (viz oddíl 4.2); |
| --- | --- |

b)

není selektivní (viz oddíl 4.2);

| c) | je oprávněn povahou a vnitřní strukturou německého daňového systému (viz oddíl 4.3). |
| --- | --- |

c)

je oprávněn povahou a vnitřní strukturou německého daňového systému (viz oddíl 4.3).

| (29) | Německé orgány kromě toho tvrdí, že nový systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) v § 8c odst. 1a KStG v zásadě odpovídá starému systému převodu daňových ztrát v § 8 odst. 4 KStG, k němuž Komise nikdy nevyjádřila pochybnosti (viz oddíl 4.4), a že několik dalších členských států má obdobná daňová pravidla (viz oddíl 4.5). |
| --- | --- |

(29)

Německé orgány kromě toho tvrdí, že nový systém převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) v § 8c odst. 1a KStG v zásadě odpovídá starému systému převodu daňových ztrát v § 8 odst. 4 KStG, k němuž Komise nikdy nevyjádřila pochybnosti (viz oddíl 4.4), a že několik dalších členských států má obdobná daňová pravidla (viz oddíl 4.5).

4.1   Soulad se zásadou soukromého věřitele

| (30) | Toto tvrzení německé orgány předložily poprvé dopisem ze dne 2. července 2010. Německé orgány v něm vysvětlují, že zásadu soukromého věřitele lze použít rovněž v oblasti výběru fiskálních nebo parafiskálních pohledávek (16). Vztah německého státu k jeho daňovým poplatníkům je srovnatelný s trvalým závazkovým vztahem mezi soukromým věřitelem a dlužníkem, jakým je např. nájemní nebo pracovní smlouva. Podle názoru německých orgánů by se soukromý věřitel v trvalém závazkovém vztahu vzdal části svých budoucích nároků, pokud by se tím umožnilo převzetí dlužníka jiným podnikem a tím i další trvání trvalého závazkového vztahu. |
| --- | --- |

(30)

Toto tvrzení německé orgány předložily poprvé dopisem ze dne 2. července 2010. Německé orgány v něm vysvětlují, že zásadu soukromého věřitele lze použít rovněž v oblasti výběru fiskálních nebo parafiskálních pohledávek (16). Vztah německého státu k jeho daňovým poplatníkům je srovnatelný s trvalým závazkovým vztahem mezi soukromým věřitelem a dlužníkem, jakým je např. nájemní nebo pracovní smlouva. Podle názoru německých orgánů by se soukromý věřitel v trvalém závazkovém vztahu vzdal části svých budoucích nároků, pokud by se tím umožnilo převzetí dlužníka jiným podnikem a tím i další trvání trvalého závazkového vztahu.

4.2   Neselektivnost opatření

| (31) | Německo se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je obecným opatřením, neboť jej mohou využívat všechny podniky nezávisle na jejich příslušnosti k určitému regionu, výrobnímu odvětví nebo velikosti podniku. Tvrdí, že potenciálně se každý podnik může bez vlastního zavinění dostat do finančních obtíží a je způsobilý pro použití pravidla. |
| --- | --- |

(31)

Německo se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je obecným opatřením, neboť jej mohou využívat všechny podniky nezávisle na jejich příslušnosti k určitému regionu, výrobnímu odvětví nebo velikosti podniku. Tvrdí, že potenciálně se každý podnik může bez vlastního zavinění dostat do finančních obtíží a je způsobilý pro použití pravidla.

| (32) | Německo upozorňuje na to, že Komise ve svém sdělení o zdanění podnikatelské činnosti z roku 1998 sama zastává názor, že čistě technická daňová opatření, jako jsou předpisy o převodu ztrát, nejsou selektivní „za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu“, a že „skutečnost, že některé podniky nebo některá odvětví těží z těchto některých daňových opatření více než jiné, neznamená nezbytně, že se na ně vztahují soutěžní předpisy upravující státní podporu“ (17). |
| --- | --- |

(32)

Německo upozorňuje na to, že Komise ve svém sdělení o zdanění podnikatelské činnosti z roku 1998 sama zastává názor, že čistě technická daňová opatření, jako jsou předpisy o převodu ztrát, nejsou selektivní „za předpokladu, že se vztahují na všechny podniky a veškerou výrobu“, a že „skutečnost, že některé podniky nebo některá odvětví těží z těchto některých daňových opatření více než jiné, neznamená nezbytně, že se na ně vztahují soutěžní předpisy upravující státní podporu“ (17).

| (33) | Německé orgány se domnívají, že tyto úvahy jsou obzvláště důležité pro daňové pobídky pro výzkum a vývoj, ale také v oblasti ochrany životního prostředí, vzdělávání nebo zaměstnanosti. Daňová pravidla prospívající podnikům, které v těchto oblastech vyvíjejí zvláštní úsilí, nejsou podle Německa selektivní, jelikož jsou přístupná všem podnikům, i když je de facto využívají více podniky, které působí v určitých oblastech. Německé orgány se domnívají, že by totéž mělo platit také pro daňová pravidla, která prospívají podnikům v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace. |
| --- | --- |

(33)

Německé orgány se domnívají, že tyto úvahy jsou obzvláště důležité pro daňové pobídky pro výzkum a vývoj, ale také v oblasti ochrany životního prostředí, vzdělávání nebo zaměstnanosti. Daňová pravidla prospívající podnikům, které v těchto oblastech vyvíjejí zvláštní úsilí, nejsou podle Německa selektivní, jelikož jsou přístupná všem podnikům, i když je de facto využívají více podniky, které působí v určitých oblastech. Německé orgány se domnívají, že by totéž mělo platit také pro daňová pravidla, která prospívají podnikům v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace.

| (34) | Německo tvrdí, že Soudní dvůr a Soud akceptovaly, že opatření, které prospívá výlučně podnikům v obtížích, v zásadě může být obecným opatřením, které není selektivní. Německo v této souvislosti odkazuje nejprve na věc DMT, kde Soudní dvůr ohledně belgického platebního nástroje pro podniky v obtížích zjistil toto (18):
  „Francouzská vláda tvrdí, že úlevy na platbách příspěvků na sociální zabezpečení nepředstavují státní podporu, pokud jsou poskytovány za stejných podmínek každému podniku, který je ve finančních obtížích. Zdá se, že v případě režimu zavedeného podle belgického práva tomu tak je. Komise však oponuje, že ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení.
  Jak vyplývá z čl. 92 odst. 1 Smlouvy, na opatření obecné povahy, která nezvýhodňují pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby, se toto ustanovení nevztahuje. Naopak, pokud subjekt poskytující finanční výhody má prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření považovat za opatření obecné povahy (viz rozsudek ze dne 26. září 1996 ve věci Francie v. Komise, C-241/94, Sb. rozh. 1996, s. I 4551, body 23 a 24).
  Je tedy věcí vnitrostátního soudu, aby v hlavním řízení zjistil, zda ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení a zda – pokud tomu tak není – jsou úlevy na platbách poskytované ONSS obecné povahy nebo zda zvýhodňují určité podniky.“ |
| --- | --- |

(34)

Německo tvrdí, že Soudní dvůr a Soud akceptovaly, že opatření, které prospívá výlučně podnikům v obtížích, v zásadě může být obecným opatřením, které není selektivní. Německo v této souvislosti odkazuje nejprve na věc DMT, kde Soudní dvůr ohledně belgického platebního nástroje pro podniky v obtížích zjistil toto (18):

„Francouzská vláda tvrdí, že úlevy na platbách příspěvků na sociální zabezpečení nepředstavují státní podporu, pokud jsou poskytovány za stejných podmínek každému podniku, který je ve finančních obtížích. Zdá se, že v případě režimu zavedeného podle belgického práva tomu tak je. Komise však oponuje, že ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení.

Jak vyplývá z čl. 92 odst. 1 Smlouvy, na opatření obecné povahy, která nezvýhodňují pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby, se toto ustanovení nevztahuje. Naopak, pokud subjekt poskytující finanční výhody má prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření považovat za opatření obecné povahy (viz rozsudek ze dne 26. září 1996 ve věci Francie v. Komise, C-241/94, Sb. rozh. 1996, s. I 4551, body 23 a 24).

Je tedy věcí vnitrostátního soudu, aby v hlavním řízení zjistil, zda ONSS má při poskytování úlev na platbách prostor k volnému uvážení a zda – pokud tomu tak není – jsou úlevy na platbách poskytované ONSS obecné povahy nebo zda zvýhodňují určité podniky.“

| (35) | Německo dále odkazovalo na věc HAMSA, kde španělské orgány tvrdily, že opatření není selektivní, neboť platí pro všechny podniky v obtížích. Soud se k tomu vyjádřil takto (19):
  „V daném případě je třeba tvrzení žalobkyně a Španělského království, že španělský zákon ze dne 26. července 1922 o zastavení plateb zavádí postup obecné povahy platný pro všechny podniky v obtížích, zamítnout. Je sice pravda, že tento zákon nemá být použit selektivně ve prospěch určitých skupin podniků nebo určitých výrobních odvětví, avšak prominutí dluhů kritizovaná Komisí nevyplývají z použití tohoto zákona automaticky, nýbrž z rozhodnutí na základě uvážení příslušných veřejných subjektů. Pokud má subjekt poskytující finanční výhody prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření podle judikatury považovat za opatření obecné povahy (rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci DM Transport, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3913, bod 27).“ |
| --- | --- |

(35)

Německo dále odkazovalo na věc HAMSA, kde španělské orgány tvrdily, že opatření není selektivní, neboť platí pro všechny podniky v obtížích. Soud se k tomu vyjádřil takto (19):

„V daném případě je třeba tvrzení žalobkyně a Španělského království, že španělský zákon ze dne 26. července 1922 o zastavení plateb zavádí postup obecné povahy platný pro všechny podniky v obtížích, zamítnout. Je sice pravda, že tento zákon nemá být použit selektivně ve prospěch určitých skupin podniků nebo určitých výrobních odvětví, avšak prominutí dluhů kritizovaná Komisí nevyplývají z použití tohoto zákona automaticky, nýbrž z rozhodnutí na základě uvážení příslušných veřejných subjektů. Pokud má subjekt poskytující finanční výhody prostor pro volné uvážení, na jehož základě může vybírat příjemce a určovat podmínky, za jakých je opatření poskytováno, nelze toto opatření podle judikatury považovat za opatření obecné povahy (rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci DM Transport, C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3913, bod 27).“

| (36) | Německo tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG – oproti opatřením uváděným ve věcech DMT a HAMSA – nepočítá s volným uvážením veřejných subjektů; použití opatření vyplývá automaticky ze zákona. Německo tudíž naopak vyvodilo, že § 8c odst. 1a KStG není selektivní. |
| --- | --- |

(36)

Německo tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG – oproti opatřením uváděným ve věcech DMT a HAMSA – nepočítá s volným uvážením veřejných subjektů; použití opatření vyplývá automaticky ze zákona. Německo tudíž naopak vyvodilo, že § 8c odst. 1a KStG není selektivní.

| (37) | Německo dále zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG je normou insolvenčního práva. Způsobilost podniků se opírá o pojmy platební neschopnost, hrozící platební neschopnost a nadměrné zadlužení, které jsou definovány v InsO a představují důvody pro podání návrhu na konkurzní řízení. |
| --- | --- |

(37)

Německo dále zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG je normou insolvenčního práva. Způsobilost podniků se opírá o pojmy platební neschopnost, hrozící platební neschopnost a nadměrné zadlužení, které jsou definovány v InsO a představují důvody pro podání návrhu na konkurzní řízení.

| (38) | Německo ohledně selektivity dospělo k závěru, že by se z názoru Komise dalo vyvodit, že každá úleva na dani představuje státní podporu, i když je obecně použitelná, a že takový postoj je v rozporu s SFEU. |
| --- | --- |

(38)

Německo ohledně selektivity dospělo k závěru, že by se z názoru Komise dalo vyvodit, že každá úleva na dani představuje státní podporu, i když je obecně použitelná, a že takový postoj je v rozporu s SFEU.

4.3   Oprávněnost na základě povahy nebo vnitřní struktury daňového systému

| (39) | Německo zastává názor, že je výjimka vytvořená § 8c odst. 1a KStG oprávněná povahou a vnitřní strukturou německého systému zdaňování právnických osob. Tvrdí, že existuje objektivní rozdíl mezi podniky v obtížích, které musejí být restrukturalizovány, a jinými podniky, a tento objektivní rozdíl opravňuje k jinému zacházení s podniky v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace. Německo u těchto tvrzení vychází ze tří úvah. |
| --- | --- |

(39)

Německo zastává názor, že je výjimka vytvořená § 8c odst. 1a KStG oprávněná povahou a vnitřní strukturou německého systému zdaňování právnických osob. Tvrdí, že existuje objektivní rozdíl mezi podniky v obtížích, které musejí být restrukturalizovány, a jinými podniky, a tento objektivní rozdíl opravňuje k jinému zacházení s podniky v obtížích, které byly získány za účelem restrukturalizace. Německo u těchto tvrzení vychází ze tří úvah.

| (40) | Za prvé by podniky v obtížích oproti finančně zdravým podnikům, které by měly možnost volby mezi financováním přes kapitálový trh a hledáním případného nabyvatele, měly pouze možnost hledat si případného nabyvatele, jelikož by na kapitálovém trhu nemohly obdržet cizí kapitál, ani by nezískaly bankovní úvěr. V důsledku toho by podniky v obtížích systematicky ztrácely možnost převodu ztrát, zatímco zdravé podniky by vždy měly možnost volby mezi nabytím cizího kapitálu a hledáním kupce. |
| --- | --- |

(40)

Za prvé by podniky v obtížích oproti finančně zdravým podnikům, které by měly možnost volby mezi financováním přes kapitálový trh a hledáním případného nabyvatele, měly pouze možnost hledat si případného nabyvatele, jelikož by na kapitálovém trhu nemohly obdržet cizí kapitál, ani by nezískaly bankovní úvěr. V důsledku toho by podniky v obtížích systematicky ztrácely možnost převodu ztrát, zatímco zdravé podniky by vždy měly možnost volby mezi nabytím cizího kapitálu a hledáním kupce.

| (41) | Za druhé Německo tvrdí, že smysl a účel § 8c odst. 1 KStG – zabránit nákupu zastřešujících společností – nevyžaduje vyloučení možnosti převodu ztrát v případech, kdy účelem nabytí je restrukturalizace a nikoli čistě daňový důvod. Bez omezení § 8c odst. 1a KStG na nabývání podniků v obtížích za účelem restrukturalizace, tj. zahrnutím dalších případů nabývání, by smysl normy nebyl zachován. |
| --- | --- |

(41)

Za druhé Německo tvrdí, že smysl a účel § 8c odst. 1 KStG – zabránit nákupu zastřešujících společností – nevyžaduje vyloučení možnosti převodu ztrát v případech, kdy účelem nabytí je restrukturalizace a nikoli čistě daňový důvod. Bez omezení § 8c odst. 1a KStG na nabývání podniků v obtížích za účelem restrukturalizace, tj. zahrnutím dalších případů nabývání, by smysl normy nebyl zachován.

| (42) | Za třetí Německo tvrdí, že pomocí § 8c odst. 1 KStG má být zajištěno, že kupní cena podílů podniku je založena pouze na hospodářské hodnotě podniku a hodnota kumulovaných ztrát k optimalizaci daní není do kupní ceny zahrnuta. Naopak v případě nabytí podniku v obtížích za účelem restrukturalizace nehraje případná hodnota kumulovaných ztrát žádnou zvláštní roli. Na podporu tohoto tvrzení Německo upozorňuje na to, že auditor v účetnictví daňové jednotky podle obchodního práva případným převodům ztrát hospodářsky neprosperující společnosti nepřičítá žádnou hodnotu. |
| --- | --- |

(42)

Za třetí Německo tvrdí, že pomocí § 8c odst. 1 KStG má být zajištěno, že kupní cena podílů podniku je založena pouze na hospodářské hodnotě podniku a hodnota kumulovaných ztrát k optimalizaci daní není do kupní ceny zahrnuta. Naopak v případě nabytí podniku v obtížích za účelem restrukturalizace nehraje případná hodnota kumulovaných ztrát žádnou zvláštní roli. Na podporu tohoto tvrzení Německo upozorňuje na to, že auditor v účetnictví daňové jednotky podle obchodního práva případným převodům ztrát hospodářsky neprosperující společnosti nepřičítá žádnou hodnotu.

| (43) | Na základě kombinace těchto okolností Německo zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG, i kdyby byl prima facie selektivní, je v každém případě oprávněný povahou a vnitřní strukturou německého systému daní z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(43)

Na základě kombinace těchto okolností Německo zastává názor, že § 8c odst. 1a KStG, i kdyby byl prima facie selektivní, je v každém případě oprávněný povahou a vnitřní strukturou německého systému daní z příjmu právnických osob.

4.4   Vztah mezi novým a starým systémem převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)

| (44) | Německé orgány poznamenávají, že § 8c KStG k 1. lednu 2008 nahradil podobné pravidlo – § 8 odst. 4 KStG, které bylo zároveň zrušeno. Obě pravidla sledovala stejný účel – zabránit nákupu zastřešujících společností. |
| --- | --- |

(44)

Německé orgány poznamenávají, že § 8c KStG k 1. lednu 2008 nahradil podobné pravidlo – § 8 odst. 4 KStG, které bylo zároveň zrušeno. Obě pravidla sledovala stejný účel – zabránit nákupu zastřešujících společností.

| (45) | Německé orgány upozorňují na to, že Komise nikdy ohledně § 8 odst. 4 KStG nevyjádřila pochybnosti, tudíž by toto pravidlo nemělo představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(45)

Německé orgány upozorňují na to, že Komise nikdy ohledně § 8 odst. 4 KStG nevyjádřila pochybnosti, tudíž by toto pravidlo nemělo představovat státní podporu.

| (46) | Z tohoto důvodu Německo považuje postoj Komise v tomto ohledu za rozporný. |
| --- | --- |

(46)

Z tohoto důvodu Německo považuje postoj Komise v tomto ohledu za rozporný.

4.5   Obdobná pravidla v jiných daňových systémech

| (47) | Německé orgány uvádějí, že v mnoha dalších členských státech existují obdobná pravidla jako § 8c odst. 1a KStG. Jako příklad jsou jmenovány Belgie, Finsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko a Rakousko. Navzdory velké podobnosti systémů Komise ohledně těchto členských států nepřijala žádná opatření, která má v rámci svých pravomocí v oblasti státních podpor k dispozici. |
| --- | --- |

(47)

Německé orgány uvádějí, že v mnoha dalších členských státech existují obdobná pravidla jako § 8c odst. 1a KStG. Jako příklad jsou jmenovány Belgie, Finsko, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko a Rakousko. Navzdory velké podobnosti systémů Komise ohledně těchto členských států nepřijala žádná opatření, která má v rámci svých pravomocí v oblasti státních podpor k dispozici.

| (48) | Německé orgány k bodu 34 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž se vysvětlují opatření Komise přijatá v souvislosti s francouzským daňovým systémem, prohlašují, že se německý systém odlišuje od francouzského systému, který je omezen na určitá hospodářská odvětví a předpokládá úplné osvobození od daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(48)

Německé orgány k bodu 34 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž se vysvětlují opatření Komise přijatá v souvislosti s francouzským daňovým systémem, prohlašují, že se německý systém odlišuje od francouzského systému, který je omezen na určitá hospodářská odvětví a předpokládá úplné osvobození od daně z příjmu právnických osob.

5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (49) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(49)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

5.1   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (50) | Opatření musí být financováno z státních prostředků a využití státních prostředků musí být přičitatelné státu. Ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě daňových výdajů. Tím, že spolková vláda umožňuje podnikům snížit jejich daňové zatížení v případě daně z příjmu právnických osob, unikají Německu příjmy, tudíž se jedná o státní podporu. Německo Komisi informovalo, že provedení opatření by mohlo vést ke snížení daňových příjmů ročně o 900 milionů EUR. Jelikož je opatření spojené se ztrátou státních prostředků, je poskytováno ze státních prostředků. Podpora je poskytována na základě zákona a je tudíž přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(50)

Opatření musí být financováno z státních prostředků a využití státních prostředků musí být přičitatelné státu. Ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních prostředků ve formě daňových výdajů. Tím, že spolková vláda umožňuje podnikům snížit jejich daňové zatížení v případě daně z příjmu právnických osob, unikají Německu příjmy, tudíž se jedná o státní podporu. Německo Komisi informovalo, že provedení opatření by mohlo vést ke snížení daňových příjmů ročně o 900 milionů EUR. Jelikož je opatření spojené se ztrátou státních prostředků, je poskytováno ze státních prostředků. Podpora je poskytována na základě zákona a je tudíž přičitatelná státu.

5.2   Existence selektivní výhody

| (51) | Opatření navíc musí příjemci poskytovat selektivní výhodu. Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem podpory nejen pozitivní přínos, ale také opatření, která v různé formě snižují zátěž, jež by podnik musel za obvyklých okolností nést (20). |
| --- | --- |

(51)

Opatření navíc musí příjemci poskytovat selektivní výhodu. Podle ustálené judikatury zahrnuje pojem podpory nejen pozitivní přínos, ale také opatření, která v různé formě snižují zátěž, jež by podnik musel za obvyklých okolností nést (20).

| (52) | Podle § 8c odst. 1 KStG vedou určité změny ve struktuře podílů společníků v podniku k tomu, že částečně nebo zcela ztrácí možnost převodu dřívějších ztrát k daňovým účelům. |
| --- | --- |

(52)

Podle § 8c odst. 1 KStG vedou určité změny ve struktuře podílů společníků v podniku k tomu, že částečně nebo zcela ztrácí možnost převodu dřívějších ztrát k daňovým účelům.

| (53) | § 8c odst. 1a KStG poskytuje výjimku z tohoto pravidla pro případ, že se změna ve struktuře podílů společníků týká podniku v obtížích a uskutečňuje se za účelem restrukturalizace. |
| --- | --- |

(53)

§ 8c odst. 1a KStG poskytuje výjimku z tohoto pravidla pro případ, že se změna ve struktuře podílů společníků týká podniku v obtížích a uskutečňuje se za účelem restrukturalizace.

| (54) | § 8c odst. 1a KStG tudíž může podnikům, které splňují tyto předpoklady, poskytovat selektivní výhodu, neboť jim nabízí možnost při výpočtu zdanitelného příjmu započítat v minulosti zaznamenané ztráty proti budoucím ziskům. |
| --- | --- |

(54)

§ 8c odst. 1a KStG tudíž může podnikům, které splňují tyto předpoklady, poskytovat selektivní výhodu, neboť jim nabízí možnost při výpočtu zdanitelného příjmu započítat v minulosti zaznamenané ztráty proti budoucím ziskům.

| (55) | Německé orgány tvrdí, jak je uvedeno v bodě 28, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje takovou selektivní výhodu. Toto tvrzení vychází z těchto tří úvah:






  a) | § 8c 1a KStG je v souladu se zásadou soukromého věřitele (5.2.1); |
| --- | --- | --- |

(55)

Německé orgány tvrdí, jak je uvedeno v bodě 28, že § 8c odst. 1a KStG nepředstavuje takovou selektivní výhodu. Toto tvrzení vychází z těchto tří úvah:

a)

§ 8c 1a KStG je v souladu se zásadou soukromého věřitele (5.2.1);

| b) | § 8c odst. 1a KStG není prima facie selektivní (5.2.2); |
| --- | --- |

b)

§ 8c odst. 1a KStG není prima facie selektivní (5.2.2);

| c) | § 8c odst. 1a KStG je oprávněn povahou a vnitřní strukturou daňového systému (5.2.3). |
| --- | --- |

c)

§ 8c odst. 1a KStG je oprávněn povahou a vnitřní strukturou daňového systému (5.2.3).

| (56) | Německo dále poukazuje na podobnosti mezi § 8c odst. 1a KStG a jeho předchůdcem, § 8c odst. 4 KStG (viz 5.2.4), jakož i na skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobná pravidla (viz 5.2.5). |
| --- | --- |

(56)

Německo dále poukazuje na podobnosti mezi § 8c odst. 1a KStG a jeho předchůdcem, § 8c odst. 4 KStG (viz 5.2.4), jakož i na skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobná pravidla (viz 5.2.5).

5.2.1   Možné uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství

| (57) | Německé orgány tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG je slučitelný se zásadou soukromého věřitele, neboť odpovídá chování soukromého věřitele v tržním hospodářství, ke kterému má dlužník trvalý závazkový vztah. |
| --- | --- |

(57)

Německé orgány tvrdí, že § 8c odst. 1a KStG je slučitelný se zásadou soukromého věřitele, neboť odpovídá chování soukromého věřitele v tržním hospodářství, ke kterému má dlužník trvalý závazkový vztah.

| (58) | Komise se domnívá, že toto stanovisko není udržitelné z několika důvodů. Podle judikatury Soudního dvora a Soudu se zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství použije pouze tehdy, když stát jedná jako hospodářský subjekt; použití této zásady však nepřipadá v úvahu, pokud stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci (21). V daném případě náleží státu jako vykonavateli veřejné moci státní monopol v oblasti zdanění. |
| --- | --- |

(58)

Komise se domnívá, že toto stanovisko není udržitelné z několika důvodů. Podle judikatury Soudního dvora a Soudu se zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství použije pouze tehdy, když stát jedná jako hospodářský subjekt; použití této zásady však nepřipadá v úvahu, pokud stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci (21). V daném případě náleží státu jako vykonavateli veřejné moci státní monopol v oblasti zdanění.

| (59) | Podle názoru Komise Německem citované judikatury nemění nic na tomto hodnocení. V případě § 8c odst. 1a KStG se jedná o vznik daňového dluhu, zatímco u skutečností vedoucích k rozsudkům ve věcech Španělsko v. Komise (22) a DMT (23) se jednalo o skutečnosti, kdy správa měla možnost stávající daňový dluh prominout. Proto nepřipadá použití zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství v této věci v úvahu. |
| --- | --- |

(59)

Podle názoru Komise Německem citované judikatury nemění nic na tomto hodnocení. V případě § 8c odst. 1a KStG se jedná o vznik daňového dluhu, zatímco u skutečností vedoucích k rozsudkům ve věcech Španělsko v. Komise (22) a DMT (23) se jednalo o skutečnosti, kdy správa měla možnost stávající daňový dluh prominout. Proto nepřipadá použití zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství v této věci v úvahu.

| (60) | Za druhé, i kdyby byla tato zásada použitelná – což Komise popírá – Komise konstatuje, že daňová výhoda je poskytována automaticky, aniž by se předtím posoudilo, jaké částky ztráty celkem dosahují (rozhodující pro stanovení maximální částky budoucího snížení daní), do jaké míry bude příjemce schopen opět hospodařit se ziskem a zda dlužník hraje strategicky důležitou úlohu. Soukromý věřitel v tržním hospodářství by ve svých všeobecných podmínkách nikdy nepředpokládal takové automatické prominutí budoucích pohledávek, aniž by si předem udělal představu o objemu prominutí pohledávek, finančních vyhlídkách dlužníka a jeho strategickém významu. |
| --- | --- |

(60)

Za druhé, i kdyby byla tato zásada použitelná – což Komise popírá – Komise konstatuje, že daňová výhoda je poskytována automaticky, aniž by se předtím posoudilo, jaké částky ztráty celkem dosahují (rozhodující pro stanovení maximální částky budoucího snížení daní), do jaké míry bude příjemce schopen opět hospodařit se ziskem a zda dlužník hraje strategicky důležitou úlohu. Soukromý věřitel v tržním hospodářství by ve svých všeobecných podmínkách nikdy nepředpokládal takové automatické prominutí budoucích pohledávek, aniž by si předem udělal představu o objemu prominutí pohledávek, finančních vyhlídkách dlužníka a jeho strategickém významu.

| (61) | Za třetí Komise zjistila, že se § 8c odst. 1a KStG oproti dlouhodobému smluvnímu vztahu nevztahuje na prominutí stávajících dluhů, nýbrž na snížení případných budoucích dluhů, které by mohly vzniknout poté, co se finanční situace dlužníka opět zlepšila. Jinými slovy, v okamžiku, kdy stát povolí převod ztrát, nemá žádné nesplacené dluhy. |
| --- | --- |

(61)

Za třetí Komise zjistila, že se § 8c odst. 1a KStG oproti dlouhodobému smluvnímu vztahu nevztahuje na prominutí stávajících dluhů, nýbrž na snížení případných budoucích dluhů, které by mohly vzniknout poté, co se finanční situace dlužníka opět zlepšila. Jinými slovy, v okamžiku, kdy stát povolí převod ztrát, nemá žádné nesplacené dluhy.

| (62) | Za čtvrté Komise poukazuje na to, že v případě úpadku přebírá obchodní činnosti dlužníka obvykle jiný podnik, od něhož pak stát na základě daňového monopolu může vybírat daně. Na místě dlužníka, který opouští trh, tak nastupuje jiný dlužník. Oproti zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství nehraje koncept věrnosti stávajícího zákazníka při rozhodování státu žádnou roli. |
| --- | --- |

(62)

Za čtvrté Komise poukazuje na to, že v případě úpadku přebírá obchodní činnosti dlužníka obvykle jiný podnik, od něhož pak stát na základě daňového monopolu může vybírat daně. Na místě dlužníka, který opouští trh, tak nastupuje jiný dlužník. Oproti zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství nehraje koncept věrnosti stávajícího zákazníka při rozhodování státu žádnou roli.

| (63) | Komise dospěla k závěru, že zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství není v daném případě použitelná, neboť stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci a nejedná jako hospodářský subjekt. Kromě toho, i kdyby byla zásada soukromého věřitele v daném případě použitelná, Komise prokázala, že v případě dlouhodobého smluvního poměru by soukromý věřitel, který by se nacházel ve stejné situaci jako stát, opatření srovnatelné s § 8c odst. 1a KStG nepřijal. |
| --- | --- |

(63)

Komise dospěla k závěru, že zásada soukromého věřitele v tržním hospodářství není v daném případě použitelná, neboť stát uplatňuje své výsady jako vykonavatel veřejné moci a nejedná jako hospodářský subjekt. Kromě toho, i kdyby byla zásada soukromého věřitele v daném případě použitelná, Komise prokázala, že v případě dlouhodobého smluvního poměru by soukromý věřitel, který by se nacházel ve stejné situaci jako stát, opatření srovnatelné s § 8c odst. 1a KStG nepřijal.

5.2.2   Selektivita prima facie

| (64) | Podle judikatury Evropského Soudního dvora ohledně selektivity určitého daňového opatření se musí podle čl. 107 odst. 1 SFEU posoudit, zda je vnitrostátní opatření v rámci určitého právního režimu vhodné k tomu, aby zvýhodnilo „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ oproti jiným podnikům nebo odvětvím výroby, které se s ohledem na účel sledovaný příslušným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci (24). |
| --- | --- |

(64)

Podle judikatury Evropského Soudního dvora ohledně selektivity určitého daňového opatření se musí podle čl. 107 odst. 1 SFEU posoudit, zda je vnitrostátní opatření v rámci určitého právního režimu vhodné k tomu, aby zvýhodnilo „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ oproti jiným podnikům nebo odvětvím výroby, které se s ohledem na účel sledovaný příslušným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci (24).

| (65) | Z tohoto důvodu musí Komise při posuzování selektivní povahy daňového pravidla nejprve určit, jak je příslušná daňová oblast regulována podle platného daňového systému (dále jen „referenční systém“) v obecném či „normálním“ případě. Jako další krok je třeba posoudit a zjistit, zda opatření představuje výjimku z referenčního systému do té míry, do jaké rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na účel sledovaný daňovým systémem příslušného členského státu nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(65)

Z tohoto důvodu musí Komise při posuzování selektivní povahy daňového pravidla nejprve určit, jak je příslušná daňová oblast regulována podle platného daňového systému (dále jen „referenční systém“) v obecném či „normálním“ případě. Jako další krok je třeba posoudit a zjistit, zda opatření představuje výjimku z referenčního systému do té míry, do jaké rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se s ohledem na účel sledovaný daňovým systémem příslušného členského státu nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.

5.2.2.1   Referenční systém

| (66) | Komise se domnívá, že referenčním systémem je německý systém daní z příjmu právnických osob ve stávajícím znění, zejména předpisy § 8c odst. 1 KStG o odpočtu ztrát u právnických osob, u nichž dochází k nabytí podílů společníků. Jak je popsáno v bodě 10, nejsou podle tohoto pravidla nevyužité ztráty již vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % podílnických práv v určitém subjektu; nevyužité ztráty zanikají poměrně, je-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % podílnických práv. Komise z toho vyvozuje, že zánik ztrát je pravidlem, tzn. je v případě změny ve vlastnictví podílů referenčním systémem. |
| --- | --- |

(66)

Komise se domnívá, že referenčním systémem je německý systém daní z příjmu právnických osob ve stávajícím znění, zejména předpisy § 8c odst. 1 KStG o odpočtu ztrát u právnických osob, u nichž dochází k nabytí podílů společníků. Jak je popsáno v bodě 10, nejsou podle tohoto pravidla nevyužité ztráty již vůbec odpočitatelné, bylo-li převedeno na nabyvatele více než 50 % podílnických práv v určitém subjektu; nevyužité ztráty zanikají poměrně, je-li během pětiletého období převedeno více než 25 %, avšak maximálně 50 % podílnických práv. Komise z toho vyvozuje, že zánik ztrát je pravidlem, tzn. je v případě změny ve vlastnictví podílů referenčním systémem.

| (67) | Komise poukazuje na to, že § 8c odst. 1 KStG již dříve stanovila jako referenční systém v jiné dřívější věci (25). Tehdy Komise prohlásila výjimku z § 8c odst. 1 KStG za neslučitelnou s vnitřním trhem, podle které byl pro podniky, jež byly převzaty společnostmi rizikového kapitálu, navzdory změně ve vlastnictví podílů převod ztrát přípustný. Odůvodnění rozhodnutí platí také pro tento případ. |
| --- | --- |

(67)

Komise poukazuje na to, že § 8c odst. 1 KStG již dříve stanovila jako referenční systém v jiné dřívější věci (25). Tehdy Komise prohlásila výjimku z § 8c odst. 1 KStG za neslučitelnou s vnitřním trhem, podle které byl pro podniky, jež byly převzaty společnostmi rizikového kapitálu, navzdory změně ve vlastnictví podílů převod ztrát přípustný. Odůvodnění rozhodnutí platí také pro tento případ.

5.2.2.2   Rozlišování mezi podniky, které se s ohledem na účel daňového systému nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci

| (68) | Odchylně od referenčního scénáře je také podle § 8c odst. 1a KStG možné, aby podniky, které jsou v okamžiku nabytí podílů za účelem restrukturalizace v platební neschopnosti či nadměrně zadlužené nebo jsou těmito jevy ohroženy, své ztráty převedly, pokud jsou splněny určité předpoklady (viz bod 14). |
| --- | --- |

(68)

Odchylně od referenčního scénáře je také podle § 8c odst. 1a KStG možné, aby podniky, které jsou v okamžiku nabytí podílů za účelem restrukturalizace v platební neschopnosti či nadměrně zadlužené nebo jsou těmito jevy ohroženy, své ztráty převedly, pokud jsou splněny určité předpoklady (viz bod 14).

| (69) | Německé orgány tvrdí, že cílem § 8c odst. 1a KStG je odstranění daňové překážky pro restrukturalizaci podniků v obtížích. Z hlediska účelu daňového systému se proto ve srovnatelné skutkové a právní situaci nacházejí pouze podniky v obtížích. Vzhledem k použitelnosti § 8c odst. 1a KStG na všechny podniky v obtížích tak § 8c odst. 1a KStG není selektivní. |
| --- | --- |

(69)

Německé orgány tvrdí, že cílem § 8c odst. 1a KStG je odstranění daňové překážky pro restrukturalizaci podniků v obtížích. Z hlediska účelu daňového systému se proto ve srovnatelné skutkové a právní situaci nacházejí pouze podniky v obtížích. Vzhledem k použitelnosti § 8c odst. 1a KStG na všechny podniky v obtížích tak § 8c odst. 1a KStG není selektivní.

| (70) | Rozsudky ve věcech DMT (26) a HAMSA (27) podle názoru německých orgánů toto stanovisko podporují. Soudní dvůr a Soud dospěly k závěru, že opatření v daných věcech jsou selektivní, neboť se jednalo o rozhodnutí na základě volného uvážení příslušných orgánů. Naopak lze z těchto rozsudků odvodit, že opatření, které platí pro všechny podniky v obtížích a které neponechává těmto orgánům prostor k volnému uvážení, není selektivní. |
| --- | --- |

(70)

Rozsudky ve věcech DMT (26) a HAMSA (27) podle názoru německých orgánů toto stanovisko podporují. Soudní dvůr a Soud dospěly k závěru, že opatření v daných věcech jsou selektivní, neboť se jednalo o rozhodnutí na základě volného uvážení příslušných orgánů. Naopak lze z těchto rozsudků odvodit, že opatření, které platí pro všechny podniky v obtížích a které neponechává těmto orgánům prostor k volnému uvážení, není selektivní.

| (71) | Komise nejprve poukazuje na to, že účel daňového systému musí být definován na úrovni referenčního systému a nikoli na úrovni ustanovení o výjimce (28). Smyslem a účelem systému daní z příjmu právnických osob je vytvářet příjmy pro rozpočet. Otázkou je, zda je tento účel splněn, když podniky nadměrně snižují svůj daňový základ využíváním převodů ztrát ze zastřešujících společností. § 8c odst. 1 KStG má zabránit tomu, aby podniky, u nichž se mění podílníci, převáděly své ztráty. Tato skutečnost jasně vyplývá z odůvodnění zákona, kterým byl § 8 odst. 1 KStG zaveden a § 8 odst. 4 KStG zrušen (29). Proto jsou všechny podniky, u nichž dochází ke změně podílníků, z hlediska účelu daňového systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(71)

Komise nejprve poukazuje na to, že účel daňového systému musí být definován na úrovni referenčního systému a nikoli na úrovni ustanovení o výjimce (28). Smyslem a účelem systému daní z příjmu právnických osob je vytvářet příjmy pro rozpočet. Otázkou je, zda je tento účel splněn, když podniky nadměrně snižují svůj daňový základ využíváním převodů ztrát ze zastřešujících společností. § 8c odst. 1 KStG má zabránit tomu, aby podniky, u nichž se mění podílníci, převáděly své ztráty. Tato skutečnost jasně vyplývá z odůvodnění zákona, kterým byl § 8 odst. 1 KStG zaveden a § 8 odst. 4 KStG zrušen (29). Proto jsou všechny podniky, u nichž dochází ke změně podílníků, z hlediska účelu daňového systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci.

| (72) | Komise poukazuje na to, že pro výjimku podle § 8c odst. 1a KStG jsou způsobilé výlučně podniky v obtížích. Podniky, které nejsou v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti či nejsou nadměrně zadlužené, nebo nejsou těmito jevy ohroženy, možná také zaznamenávají ztráty, nesmí však žádné ztráty převádět. |
| --- | --- |

(72)

Komise poukazuje na to, že pro výjimku podle § 8c odst. 1a KStG jsou způsobilé výlučně podniky v obtížích. Podniky, které nejsou v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti či nejsou nadměrně zadlužené, nebo nejsou těmito jevy ohroženy, možná také zaznamenávají ztráty, nesmí však žádné ztráty převádět.

| (73) | Komise proto dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi ztrátovými, avšak jinak zdravými podniky a nesolventními či nadměrně zadluženými podniky nebo podniky těmito jevy ohroženými, přičemž druhá skupina je zvýhodněna. § 8c odst. 1a KStG rozlišuje tedy mezi podniky, které se s ohledem na účel daňového systému nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci |
| --- | --- |

(73)

Komise proto dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG rozlišuje mezi ztrátovými, avšak jinak zdravými podniky a nesolventními či nadměrně zadluženými podniky nebo podniky těmito jevy ohroženými, přičemž druhá skupina je zvýhodněna. § 8c odst. 1a KStG rozlišuje tedy mezi podniky, které se s ohledem na účel daňového systému nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci

| (74) | Za druhé Komise zdůrazňuje, že judikatura Soudního dvora a Soudu oproti německému stanovisku nikdy nezastávala názor, že opatření, které je použitelné pro všechny podniky v obtížích a které nedává veřejným orgánům žádný prostor k volnému uvážení, není podle definice selektivní. |
| --- | --- |

(74)

Za druhé Komise zdůrazňuje, že judikatura Soudního dvora a Soudu oproti německému stanovisku nikdy nezastávala názor, že opatření, které je použitelné pro všechny podniky v obtížích a které nedává veřejným orgánům žádný prostor k volnému uvážení, není podle definice selektivní.

| (75) | Pokud jde o věc DMT, je třeba poznamenat, že Soudní dvůr ohledně tvrzení francouzské vlády, které odpovídá stanovisku Německa, dospěl v bodě 28 k závěru, že i tehdy, když vnitrostátní orgány neměly žádný prostor k volnému uvážení, je úkolem vnitrostátního soudu, aby prověřil, zda má příslušné vnitrostátní opatření všeobecný nebo selektivní charakter. Soudní dvůr tímto implicitně uznává, že vnitrostátní opatření, které je otevřené všem podnikům v obtížích a které orgánům nedává žádný prostor k volnému uvážení, může být přesto selektivní. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o věc DMT, je třeba poznamenat, že Soudní dvůr ohledně tvrzení francouzské vlády, které odpovídá stanovisku Německa, dospěl v bodě 28 k závěru, že i tehdy, když vnitrostátní orgány neměly žádný prostor k volnému uvážení, je úkolem vnitrostátního soudu, aby prověřil, zda má příslušné vnitrostátní opatření všeobecný nebo selektivní charakter. Soudní dvůr tímto implicitně uznává, že vnitrostátní opatření, které je otevřené všem podnikům v obtížích a které orgánům nedává žádný prostor k volnému uvážení, může být přesto selektivní.

| (76) | K věci HAMSA Komise poznamenává, že se obiter dictum Soudního dvora v bodu 157 vztahuje k obecnému španělskému insolvenčnímu právu. Ve věci HAMSA však nejde o insolvenční opatření, nýbrž o prominutí pohledávek ze strany španělských orgánů, ke kterému dochází na základě dobrovolnosti, ke kterému nebyly orgány zákonem povinovány a které ve svém rozsahu dalece převyšovalo prominutí pohledávek ze strany soukromých investorů. Proto tento případ není relevantní pro hodnocení daného opatření. |
| --- | --- |

(76)

K věci HAMSA Komise poznamenává, že se obiter dictum Soudního dvora v bodu 157 vztahuje k obecnému španělskému insolvenčnímu právu. Ve věci HAMSA však nejde o insolvenční opatření, nýbrž o prominutí pohledávek ze strany španělských orgánů, ke kterému dochází na základě dobrovolnosti, ke kterému nebyly orgány zákonem povinovány a které ve svém rozsahu dalece převyšovalo prominutí pohledávek ze strany soukromých investorů. Proto tento případ není relevantní pro hodnocení daného opatření.

| (77) | Generální advokát Fennelly ve svých závěrech ve věci Ecotrade potvrdil, že předpisy, které platí pro všechny podniky v obtížích, jsou selektivní a mohou představovat státní podporu (30). |
| --- | --- |

(77)

Generální advokát Fennelly ve svých závěrech ve věci Ecotrade potvrdil, že předpisy, které platí pro všechny podniky v obtížích, jsou selektivní a mohou představovat státní podporu (30).

| (78) | Proto je posouzení daného opatření ze strany Komise – oproti stanovisku Německa – v souladu s judikaturou Soudního dvora a Soudu. |
| --- | --- |

(78)

Proto je posouzení daného opatření ze strany Komise – oproti stanovisku Německa – v souladu s judikaturou Soudního dvora a Soudu.

| (79) | Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je prima facie selektivní. |
| --- | --- |

(79)

Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG je prima facie selektivní.

5.2.3   Oprávněnost na základě povahy či vnitřní struktury daňového systému, ke kterému opatření náleží

| (80) | Podle judikatury Soudního dvora ovšem opatření, které sice představuje výhodu pro příjemce, avšak je oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury systému, ke kterému náleží, tuto podmínku selektivity nesplňuje (31). |
| --- | --- |

(80)

Podle judikatury Soudního dvora ovšem opatření, které sice představuje výhodu pro příjemce, avšak je oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury systému, ke kterému náleží, tuto podmínku selektivity nesplňuje (31).

| (81) | Pokud tedy Komise, stejně jako v dané věci, dospěje k závěru, že se opatření prima facie zdá být selektivním, musí prověřit, zda povaha či vnitřní struktura daňového systému, ke kterému opatření náleží, opravňuje k takovému rozlišování. |
| --- | --- |

(81)

Pokud tedy Komise, stejně jako v dané věci, dospěje k závěru, že se opatření prima facie zdá být selektivním, musí prověřit, zda povaha či vnitřní struktura daňového systému, ke kterému opatření náleží, opravňuje k takovému rozlišování.

| (82) | Komise konstatuje, že podle ustálené judikatury Soudního dvora musí příslušný členský stát takovou oprávněnost zdůvodnit (32). |
| --- | --- |

(82)

Komise konstatuje, že podle ustálené judikatury Soudního dvora musí příslušný členský stát takovou oprávněnost zdůvodnit (32).

| (83) | Podle vyjádření Soudního dvora je přitom nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které s touto soustavou nesouvisejí, a mechanismy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů. Pouze posledně jmenované mechanismy připadají v úvahu jako odůvodnění povahou či vnitřní strukturou daňového systému, k němuž opatření náleží. |
| --- | --- |

(83)

Podle vyjádření Soudního dvora je přitom nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které s touto soustavou nesouvisejí, a mechanismy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů. Pouze posledně jmenované mechanismy připadají v úvahu jako odůvodnění povahou či vnitřní strukturou daňového systému, k němuž opatření náleží.

| (84) | Komise se domnívá, že v dané věci je nutné rozlišovat mezi účelem § 8c odst. 1 KStG a účelem § 8c odst. 1a KStG. |
| --- | --- |

(84)

Komise se domnívá, že v dané věci je nutné rozlišovat mezi účelem § 8c odst. 1 KStG a účelem § 8c odst. 1a KStG.

| (85) | Podle vyjádření Německa je smyslem a účelem § 8c odst. 1 KStG vyloučit zneužití možnosti převodu ztrát, kterou předpokládá německý daňový systém, prostřednictvím zastřešujících společností. |
| --- | --- |

(85)

Podle vyjádření Německa je smyslem a účelem § 8c odst. 1 KStG vyloučit zneužití možnosti převodu ztrát, kterou předpokládá německý daňový systém, prostřednictvím zastřešujících společností.

| (86) | Komise v tomto ohledu bere na vědomí, že § 8c odst. 1 KStG má mnohem větší oblast působnosti než předchozí pravidlo (§ 8 odst. 4 KStG). Zatímco podle § 8 odst. 4 KStG byl převod ztrát vyloučen jen tehdy, když byly splněny dva předpoklady zároveň (nabytí podílů jinou právnickou osobou a nová oblast hospodářské činnosti), nový systém převodu daňových ztrát tento druhý předpoklad neobsahuje. V případě nabytí jinou právnickou osobou již možnost převodu ztrát zaniká. Zákonodárce si byl této změny v oblasti použití vědom, neboť zákonná změna byla výslovně přijata za účelem financování snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 % (33). |
| --- | --- |

(86)

Komise v tomto ohledu bere na vědomí, že § 8c odst. 1 KStG má mnohem větší oblast působnosti než předchozí pravidlo (§ 8 odst. 4 KStG). Zatímco podle § 8 odst. 4 KStG byl převod ztrát vyloučen jen tehdy, když byly splněny dva předpoklady zároveň (nabytí podílů jinou právnickou osobou a nová oblast hospodářské činnosti), nový systém převodu daňových ztrát tento druhý předpoklad neobsahuje. V případě nabytí jinou právnickou osobou již možnost převodu ztrát zaniká. Zákonodárce si byl této změny v oblasti použití vědom, neboť zákonná změna byla výslovně přijata za účelem financování snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 % (33).

| (87) | Naopak, § 8c odst. 1a KStG neměl za cíl zabránit zneužití. To vyplývá z odůvodnění zákona zveřejněného německým Spolkovým sněmem k novému systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). V odůvodnění je uvedeno, že § 8c odst. 1a KStG byl zaveden za účelem zvládnutí problémů vzniklých v důsledku finanční a hospodářské krize (34). Během krize byla omezení převodu ztrát považována za významnou překážku restrukturalizace podniků. |
| --- | --- |

(87)

Naopak, § 8c odst. 1a KStG neměl za cíl zabránit zneužití. To vyplývá z odůvodnění zákona zveřejněného německým Spolkovým sněmem k novému systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel). V odůvodnění je uvedeno, že § 8c odst. 1a KStG byl zaveden za účelem zvládnutí problémů vzniklých v důsledku finanční a hospodářské krize (34). Během krize byla omezení převodu ztrát považována za významnou překážku restrukturalizace podniků.

| (88) | Komise konstatuje, že německé orgány samy ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení výslovně upozornily na to, že se v případě § 8c odst. 1a KStG nejednalo o opatření k vyloučení zneužití daňového systému, nýbrž že systém převodu daňových ztrát byl zaveden proto, aby se ve finanční a hospodářské krizi podpořily podniky, jež se dostaly do obtíží. |
| --- | --- |

(88)

Komise konstatuje, že německé orgány samy ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení výslovně upozornily na to, že se v případě § 8c odst. 1a KStG nejednalo o opatření k vyloučení zneužití daňového systému, nýbrž že systém převodu daňových ztrát byl zaveden proto, aby se ve finanční a hospodářské krizi podpořily podniky, jež se dostaly do obtíží.

| (89) | Komise dospěla k závěru, že cíl sledovaný tímto specifickým daňovým opatřením nesouvisí s daňovým systémem. Podle příslušné judikatury Soudního dvora nelze takový vnější cíl použít k odůvodnění opatření na základě povahy či vnitřní struktury daňového systému (35). To může být prošetřeno pouze při posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(89)

Komise dospěla k závěru, že cíl sledovaný tímto specifickým daňovým opatřením nesouvisí s daňovým systémem. Podle příslušné judikatury Soudního dvora nelze takový vnější cíl použít k odůvodnění opatření na základě povahy či vnitřní struktury daňového systému (35). To může být prošetřeno pouze při posouzení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.

| (90) | Tři tvrzení předložená Německem na tomto hodnocení nic nemění. |
| --- | --- |

(90)

Tři tvrzení předložená Německem na tomto hodnocení nic nemění.

| (91) | Ohledně tvrzení Německa, že podnik v obtížích se může k finančním prostředkům dostat pouze přes investora, zatímco zdravý podnik, který zaznamenal přechodně ztrátu, si může vybrat, zda si finanční prostředky obstará na kapitálovém trhu nebo zda se nechá převzít investorem a následně si opatří nový kapitál, Komise zastává názor, že vzhledem k účelu daňového práva není podstatné, jak podnik svou hospodářskou činnost financuje. Systém daní z příjmu právnických osob spočívá ve zdanění zisků a v prohlášení ztrát. Jak bylo možné zjistit během finanční a hospodářské krize, zaznamenaly také finančně zdravé podniky přechodně ztráty. Tyto finančně zdravé podniky však podle systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) nejsou způsobilé pro převod ztrát a jsou tudíž v případě změny ve struktuře podílů společníků a následného obstarávání nového kapitálu v porovnání s nezdravými ztrátovými podniky v nevýhodě. Komise kromě toho zjistila, že během finanční a hospodářské krize měly také zdravé podniky, které zaznamenaly dočasně ztráty, velké obtíže s přístupem na kapitálové trhy. Již z tohoto důvodu nejsou věcné předpoklady, na kterých je založeno první tvrzení, relevantní. Komise proto první tvrzení Německa zamítá. |
| --- | --- |

(91)

Ohledně tvrzení Německa, že podnik v obtížích se může k finančním prostředkům dostat pouze přes investora, zatímco zdravý podnik, který zaznamenal přechodně ztrátu, si může vybrat, zda si finanční prostředky obstará na kapitálovém trhu nebo zda se nechá převzít investorem a následně si opatří nový kapitál, Komise zastává názor, že vzhledem k účelu daňového práva není podstatné, jak podnik svou hospodářskou činnost financuje. Systém daní z příjmu právnických osob spočívá ve zdanění zisků a v prohlášení ztrát. Jak bylo možné zjistit během finanční a hospodářské krize, zaznamenaly také finančně zdravé podniky přechodně ztráty. Tyto finančně zdravé podniky však podle systému převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel) nejsou způsobilé pro převod ztrát a jsou tudíž v případě změny ve struktuře podílů společníků a následného obstarávání nového kapitálu v porovnání s nezdravými ztrátovými podniky v nevýhodě. Komise kromě toho zjistila, že během finanční a hospodářské krize měly také zdravé podniky, které zaznamenaly dočasně ztráty, velké obtíže s přístupem na kapitálové trhy. Již z tohoto důvodu nejsou věcné předpoklady, na kterých je založeno první tvrzení, relevantní. Komise proto první tvrzení Německa zamítá.

| (92) | Pokud jde o druhé tvrzení Německa, podle kterého je výjimka podle v § 8c odst. 1a KStG z všeobecného zákazu převodu ztrát podle § 8c odst. 1 KStG v případě změny ve struktuře podílů společníků oprávněná právním smyslem § 8c odst. 1 KStG, jelikož v případě restrukturalizace podniku v obtížích neexistuje riziko zneužití, Komise zjistila, že toto tvrzení neopravňuje omezení § 8c odst. 1a KStG na podniky v obtížích. Komise zdůrazňuje, že ani při získání finančně zdravého podniku neexistuje riziko zneužití. Riziko zneužití existuje pouze v souvislosti se zastřešujícími společnostmi. Právní smysl § 8c odst. 1 KStG je širší, než jen zabránit zneužití. Má rovněž za cíl zvýšit německý základ daně z příjmu právnických osob a vyrovnat snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 %. To vysvětluje, proč § 8c odst. 1 KStG zahrnuje rovněž řadu nabytí podílů, u nichž neexistuje riziko zneužití. Komise proto odmítá tvrzení Německa, podle kterého výjimka zavedená podle § 8c odst. 1a KStG odpovídá právnímu smyslu § 8c odst. 1 KStG. |
| --- | --- |

(92)

Pokud jde o druhé tvrzení Německa, podle kterého je výjimka podle v § 8c odst. 1a KStG z všeobecného zákazu převodu ztrát podle § 8c odst. 1 KStG v případě změny ve struktuře podílů společníků oprávněná právním smyslem § 8c odst. 1 KStG, jelikož v případě restrukturalizace podniku v obtížích neexistuje riziko zneužití, Komise zjistila, že toto tvrzení neopravňuje omezení § 8c odst. 1a KStG na podniky v obtížích. Komise zdůrazňuje, že ani při získání finančně zdravého podniku neexistuje riziko zneužití. Riziko zneužití existuje pouze v souvislosti se zastřešujícími společnostmi. Právní smysl § 8c odst. 1 KStG je širší, než jen zabránit zneužití. Má rovněž za cíl zvýšit německý základ daně z příjmu právnických osob a vyrovnat snížení sazby daně z příjmu právnických osob z 25 % na 15 %. To vysvětluje, proč § 8c odst. 1 KStG zahrnuje rovněž řadu nabytí podílů, u nichž neexistuje riziko zneužití. Komise proto odmítá tvrzení Německa, podle kterého výjimka zavedená podle § 8c odst. 1a KStG odpovídá právnímu smyslu § 8c odst. 1 KStG.

| (93) | K třetímu tvrzení Německa, podle nějž auditor v konsolidované rozvaze ztrátám hospodářsky neprosperující společnosti zpravidla nepřičítá při výpočtu odložených daní žádnou hodnotu, tudíž možnost převodu ztrát nemá vliv na prodejní cenu hospodářsky neprosperující společnosti, Komise nejprve poznamenává, že toto tvrzení je založeno na účetních kritériích, a proto není relevantní pro daňové úvahy. Kromě toho Komise zjistila, že toto tvrzení je v rozporu se zjištěním Německa, že nemožnost převodu ztrát brání restrukturalizaci. To platí jen tehdy, když nabyvatel přičítá možnosti převodu ztrát určitou peněžní hodnotu. Komise proto také třetí tvrzení Německa zamítá. |
| --- | --- |

(93)

K třetímu tvrzení Německa, podle nějž auditor v konsolidované rozvaze ztrátám hospodářsky neprosperující společnosti zpravidla nepřičítá při výpočtu odložených daní žádnou hodnotu, tudíž možnost převodu ztrát nemá vliv na prodejní cenu hospodářsky neprosperující společnosti, Komise nejprve poznamenává, že toto tvrzení je založeno na účetních kritériích, a proto není relevantní pro daňové úvahy. Kromě toho Komise zjistila, že toto tvrzení je v rozporu se zjištěním Německa, že nemožnost převodu ztrát brání restrukturalizaci. To platí jen tehdy, když nabyvatel přičítá možnosti převodu ztrát určitou peněžní hodnotu. Komise proto také třetí tvrzení Německa zamítá.

| (94) | Německo také tvrdí, že i jiné členské státy počítají s daňovými úlevami při restrukturalizacích, a poukazuje v této souvislosti například na francouzské pravidlo pro přebírání podniků v obtížích. Komise s tímto srovnávacím tvrzením Německa nesouhlasí. Za prvé mohou členské státy k odůvodnění opatření použít jako referenční systém pouze zásady vlastní jejich daňové soustavě, na jejichž základě se posuzuje, zda je podniku poskytována výhoda ve smyslu pravidel pro státní podporu. Skutečnost, že v jiných členských státech možná existují srovnatelná daňová opatření, není relevantní, jelikož by taková opatření mohla rovněž podléhat předpisům stanoveným ve Smlouvě. Za druhé jsou opatření ve francouzském režimu vázána na jiné podmínky než v případě § 8c odst. 1a KStG. Francouzský režim počítá s osvobozením od daně pro nově založené podniky, které převezmou podniky v obtížích. Komise tento režim prohlásila v roce 2004 za neslučitelný s vnitřním trhem (36), načež Francie režim změnila, aby byl v souladu s pravidly pro poskytování státních podpor. Některé výhody plynoucí z režimu jsou nyní minimální. Ostatní výhody jsou slučitelné s pravidly pro poskytování státních podpor jako regionální podpory nebo jako podpory pro malé a střední podniky (37). |
| --- | --- |

(94)

Německo také tvrdí, že i jiné členské státy počítají s daňovými úlevami při restrukturalizacích, a poukazuje v této souvislosti například na francouzské pravidlo pro přebírání podniků v obtížích. Komise s tímto srovnávacím tvrzením Německa nesouhlasí. Za prvé mohou členské státy k odůvodnění opatření použít jako referenční systém pouze zásady vlastní jejich daňové soustavě, na jejichž základě se posuzuje, zda je podniku poskytována výhoda ve smyslu pravidel pro státní podporu. Skutečnost, že v jiných členských státech možná existují srovnatelná daňová opatření, není relevantní, jelikož by taková opatření mohla rovněž podléhat předpisům stanoveným ve Smlouvě. Za druhé jsou opatření ve francouzském režimu vázána na jiné podmínky než v případě § 8c odst. 1a KStG. Francouzský režim počítá s osvobozením od daně pro nově založené podniky, které převezmou podniky v obtížích. Komise tento režim prohlásila v roce 2004 za neslučitelný s vnitřním trhem (36), načež Francie režim změnila, aby byl v souladu s pravidly pro poskytování státních podpor. Některé výhody plynoucí z režimu jsou nyní minimální. Ostatní výhody jsou slučitelné s pravidly pro poskytování státních podpor jako regionální podpory nebo jako podpory pro malé a střední podniky (37).

| (95) | Komise proto z výše uvedených skutečností vyvozuje závěr, že dané opatření nevyplývá přímo ze základních zásad daňového systému a není oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury daňového systému. |
| --- | --- |

(95)

Komise proto z výše uvedených skutečností vyvozuje závěr, že dané opatření nevyplývá přímo ze základních zásad daňového systému a není oprávněné na základě povahy a vnitřní struktury daňového systému.

5.2.4   Vztah mezi novým a starým systémem převodu daňových ztrát (Sanierungsklausel)

| (96) | Německo uvádí, že § 8c odst. 1a KStG v podstatě odpovídá starému § 8 odst. 4 KStG a že Komise nikdy nezastávala stanovisko, že §8 odst. 4 KStG představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(96)

Německo uvádí, že § 8c odst. 1a KStG v podstatě odpovídá starému § 8 odst. 4 KStG a že Komise nikdy nezastávala stanovisko, že §8 odst. 4 KStG představuje státní podporu.

| (97) | Komise upozorňuje na to, že Německo § 8 odst. 4 KStG nikdy neoznámilo, takže ještě nezaujala stanovisko, zda se u § 8 odst. 4 KStG jedná o státní podporu. |
| --- | --- |

(97)

Komise upozorňuje na to, že Německo § 8 odst. 4 KStG nikdy neoznámilo, takže ještě nezaujala stanovisko, zda se u § 8 odst. 4 KStG jedná o státní podporu.

| (98) | Tento postup se týká pouze § 8c odst. 1a KStG, jelikož se zahájení formálního vyšetřovacího řízení vztahuje pouze na toto ustanovení. Německé orgány se při odůvodňování § 8c odst. 1a KStG nemohou opírat o tvrzení, že Komise nikdy formálně nevznesla námitku proti § 8 odst. 4 KStG, jelikož Německo toto ustanovení nikdy neoznámilo. |
| --- | --- |

(98)

Tento postup se týká pouze § 8c odst. 1a KStG, jelikož se zahájení formálního vyšetřovacího řízení vztahuje pouze na toto ustanovení. Německé orgány se při odůvodňování § 8c odst. 1a KStG nemohou opírat o tvrzení, že Komise nikdy formálně nevznesla námitku proti § 8 odst. 4 KStG, jelikož Německo toto ustanovení nikdy neoznámilo.

| (99) | Komise si vyhrazuje právo posoudit § 8 odst. 4 KStG podle pravidel pro poskytování státních podpor, pokud by se zjistilo, že toto ustanovení poskytlo podnikům selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(99)

Komise si vyhrazuje právo posoudit § 8 odst. 4 KStG podle pravidel pro poskytování státních podpor, pokud by se zjistilo, že toto ustanovení poskytlo podnikům selektivní výhodu.

5.2.5   Obdobné daňové systémy v jiných členských státech

| (100) | Skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobné nebo totožné daňové systémy, které nebyly Komisi oznámeny, nemá vliv na posouzení otázky, zda určité opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(100)

Skutečnost, že v jiných členských státech existují obdobné nebo totožné daňové systémy, které nebyly Komisi oznámeny, nemá vliv na posouzení otázky, zda určité opatření představuje státní podporu.

| (101) | Komise posoudí informace sdělené Německem podle článku 10 procesního nařízení (38). |
| --- | --- |

(101)

Komise posoudí informace sdělené Německem podle článku 10 procesního nařízení (38).

5.2.6   Závěry ohledně existence selektivní výhody

| 102) | Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG poskytuje podnikům spadajícím do jeho působnosti selektivní výhodu. |
| --- | --- |

102)

Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG poskytuje podnikům spadajícím do jeho působnosti selektivní výhodu.

5.3   Vliv na vnitřní obchod

| (103) | Podpora musí být schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž. § 8c odst. 1a KStG se neomezuje na konkrétní odvětví, tzn. že jej mohou využívat všechna hospodářská odvětví. Téměř všechna odvětví německého hospodářství jsou zastoupena na trzích, kde vládne hospodářská soutěž a dochází k obchodu mezi členskými státy. Proto by opatření mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy nebo narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(103)

Podpora musí být schopna ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž. § 8c odst. 1a KStG se neomezuje na konkrétní odvětví, tzn. že jej mohou využívat všechna hospodářská odvětví. Téměř všechna odvětví německého hospodářství jsou zastoupena na trzích, kde vládne hospodářská soutěž a dochází k obchodu mezi členskými státy. Proto by opatření mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy nebo narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.

| (104) | Komise zjistila, že podle informací sdělených Německem by mohlo být proti všem podnikům způsobilým pro dané opatření zahájeno konkurzní řízení podle německého konkurzního řádu (viz bod 14 a poznámka pod čarou 7). Proto se u všech případných příjemců opatření jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny na záchranu a restrukturalizaci“). V důsledku toho žádný příjemce podpory de minimis není podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (39) způsobilý, jelikož podle čl. 1 písm. h) tohoto nařízení se nařízení nevztahuje na podniky v obtížích. |
| --- | --- |

(104)

Komise zjistila, že podle informací sdělených Německem by mohlo být proti všem podnikům způsobilým pro dané opatření zahájeno konkurzní řízení podle německého konkurzního řádu (viz bod 14 a poznámka pod čarou 7). Proto se u všech případných příjemců opatření jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny na záchranu a restrukturalizaci“). V důsledku toho žádný příjemce podpory de minimis není podle nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (39) způsobilý, jelikož podle čl. 1 písm. h) tohoto nařízení se nařízení nevztahuje na podniky v obtížích.

5.4   Závěr

| (105) | Jelikož jsou splněny všechny předpoklady podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise se domnívá, že ustanovení zákona o dani z příjmu právnických osob – systém převodu daňových ztrát jsou státní podporou ve smyslu článku 107 SFEU. |
| --- | --- |

(105)

Jelikož jsou splněny všechny předpoklady podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise se domnívá, že ustanovení zákona o dani z příjmu právnických osob – systém převodu daňových ztrát jsou státní podporou ve smyslu článku 107 SFEU.

6.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM

| (106) | Komise může prohlásit podpory na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (40). Komise v tomto ohledu zjistila, že německé orgány navzdory výslovným výzvám uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení nesdělily Komisi žádné informace v tomto smyslu. Již z tohoto důvodu nemůže Komise dané opatření podpory prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(106)

Komise může prohlásit podpory na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (40). Komise v tomto ohledu zjistila, že německé orgány navzdory výslovným výzvám uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení nesdělily Komisi žádné informace v tomto smyslu. Již z tohoto důvodu nemůže Komise dané opatření podpory prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.

| (107) | Komise nicméně posoudila, zda by opatření mohlo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem. Komise má v případech spadajících pod čl. 107 odst. 3 SFEU velký prostor k volnému uvážení (41). Při výkonu této pravomoci zveřejnila pokyny a sdělení, v nichž jsou stanovena kritéria, podle nichž mohou být určité typy podpor prohlášeny na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je Komise vázána svými pokyny a sdělením zveřejněným v oblasti kontroly podpor, pokud se tyto neodchylují od pravidel SFEU a jsou uznány členskými státy (42). |
| --- | --- |

(107)

Komise nicméně posoudila, zda by opatření mohlo být prohlášeno za slučitelné s vnitřním trhem. Komise má v případech spadajících pod čl. 107 odst. 3 SFEU velký prostor k volnému uvážení (41). Při výkonu této pravomoci zveřejnila pokyny a sdělení, v nichž jsou stanovena kritéria, podle nichž mohou být určité typy podpor prohlášeny na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je Komise vázána svými pokyny a sdělením zveřejněným v oblasti kontroly podpor, pokud se tyto neodchylují od pravidel SFEU a jsou uznány členskými státy (42).

| (108) | Proto je třeba nejprve posoudit, zda oznámená podpora spadá do oblasti působnosti jednoho či několika pokynů nebo sdělení a zda může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, protože splňuje kritéria slučitelnosti v nich stanovená. |
| --- | --- |

(108)

Proto je třeba nejprve posoudit, zda oznámená podpora spadá do oblasti působnosti jednoho či několika pokynů nebo sdělení a zda může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, protože splňuje kritéria slučitelnosti v nich stanovená.

6.1   Možná slučitelnost s dočasným rámcem Společenství
   (43)

| (109) | Jelikož byl § 8c odst. 1a KStG zaveden s cílem zvládnout problémy vyplývající z finanční a hospodářské krize, Komise prověřila, zda může být režim prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán v dočasném rámci Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Jelikož byl § 8c odst. 1a KStG zaveden s cílem zvládnout problémy vyplývající z finanční a hospodářské krize, Komise prověřila, zda může být režim prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán v dočasném rámci Společenství.

| (110) | Na základě současné finanční a hospodářské krize, jakož i jejího dopadu na celkové hospodářství členských států se Komise domnívá, že určité typy státních podpor zaměřených na zvládnutí krize jsou po určitou dobu oprávněné a mohou být podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem. V dočasném rámci Společenství jsou stanoveny podmínky, za nichž Komise prohlašuje takové režimy podpor za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(110)

Na základě současné finanční a hospodářské krize, jakož i jejího dopadu na celkové hospodářství členských států se Komise domnívá, že určité typy státních podpor zaměřených na zvládnutí krize jsou po určitou dobu oprávněné a mohou být podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem. V dočasném rámci Společenství jsou stanoveny podmínky, za nichž Komise prohlašuje takové režimy podpor za slučitelné s vnitřním trhem.

| (111) | § 8c odst. 1a KStG ovšem nespadá pod žádné opatření uvedené v dočasném rámci Společenství, neboť režim se týká daňových výhod pro podniky v obtížích. Dočasný rámec Společenství však s žádnými státními podporami ve formě daňových výhod nepočítá. |
| --- | --- |

(111)

§ 8c odst. 1a KStG ovšem nespadá pod žádné opatření uvedené v dočasném rámci Společenství, neboť režim se týká daňových výhod pro podniky v obtížích. Dočasný rámec Společenství však s žádnými státními podporami ve formě daňových výhod nepočítá.

| (112) | Komise se tudíž domnívá, že § 8c odst. 1a KStG nesplňuje potřebné předpoklady, aby mohl být považován za slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán dočasného rámce Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Komise se tudíž domnívá, že § 8c odst. 1a KStG nesplňuje potřebné předpoklady, aby mohl být považován za slučitelný s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vykládán dočasného rámce Společenství.

| (113) | Komise však zjistila, že podpory pro určité příjemce mohou být prohlášeny za přípustné podle oddílu 4.2 dočasného rámce Společenství jako nižší částky podpory slučitelné s vnitřním trhem, pokud splňují všechny předpoklady německého režimu podpor, jež Komise na tomto právním základě povolila. Aby byl příjemce způsobilý pro tento typ podpory, musí především doložit, že ke dni 1. července 2008 nebyl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci (v případě velkých podniků) či ve smyslu čl. 1 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (44) (v případě malých a středních podniků) a že hrubý grantový ekvivalent dané podpory nepřekračuje 500 000 EUR. Dále musejí být splněny ostatní předpoklady podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství a rozhodnutí o schválení německého režimu podpory. |
| --- | --- |

(113)

Komise však zjistila, že podpory pro určité příjemce mohou být prohlášeny za přípustné podle oddílu 4.2 dočasného rámce Společenství jako nižší částky podpory slučitelné s vnitřním trhem, pokud splňují všechny předpoklady německého režimu podpor, jež Komise na tomto právním základě povolila. Aby byl příjemce způsobilý pro tento typ podpory, musí především doložit, že ke dni 1. července 2008 nebyl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci (v případě velkých podniků) či ve smyslu čl. 1 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (44) (v případě malých a středních podniků) a že hrubý grantový ekvivalent dané podpory nepřekračuje 500 000 EUR. Dále musejí být splněny ostatní předpoklady podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství a rozhodnutí o schválení německého režimu podpory.

6.2   Možná slučitelnost na základě pokynů na záchranu a restrukturalizaci
   (45)

| (114) | Jelikož se § 8c odst. 1a KStG týká daňových výhod pro nezdravé podniky, Komise posoudila slučitelnost také podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Podle těchto pokynů jsou způsobilé pro podporu pouze podniky v obtížích. Ve smyslu těchto pokynů je sice možné považovat platebně neschopný či nadměrně zadlužený podnik za podnik v obtížích, avšak podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci (bod 13 pokynů na záchranu a restrukturalizaci). Jedním z předpokladů pro použití § 8c odst. 1a KStG patří nabytí podílů. Po takovémto nabytí podílů může cílový podnik náležet ke skupině podniků. V tomto případě by se za normálních okolností skupina musela postarat o podnik v obtížích, který by podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nebyl způsobilý. |
| --- | --- |

(114)

Jelikož se § 8c odst. 1a KStG týká daňových výhod pro nezdravé podniky, Komise posoudila slučitelnost také podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Podle těchto pokynů jsou způsobilé pro podporu pouze podniky v obtížích. Ve smyslu těchto pokynů je sice možné považovat platebně neschopný či nadměrně zadlužený podnik za podnik v obtížích, avšak podnik, který patří k větší obchodní skupině nebo byl větší obchodní skupinou převzat, není za normálních okolností způsobilý pro poskytnutí podpory na záchranu nebo restrukturalizaci (bod 13 pokynů na záchranu a restrukturalizaci). Jedním z předpokladů pro použití § 8c odst. 1a KStG patří nabytí podílů. Po takovémto nabytí podílů může cílový podnik náležet ke skupině podniků. V tomto případě by se za normálních okolností skupina musela postarat o podnik v obtížích, který by podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nebyl způsobilý.

| (115) | Dokonce v případě příjemců způsobilých pro podporu podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou navíc splněny další podmínky podle těchto pokynů. |
| --- | --- |

(115)

Dokonce v případě příjemců způsobilých pro podporu podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou navíc splněny další podmínky podle těchto pokynů.

| (116) | Podle bodu 25 písm. a) pokynů na záchranu a restrukturalizaci mohou být poskytnuty podpory na záchranu jen ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Příslušná daňová výhoda proto nemůže být považována za podporu na záchranu. |
| --- | --- |

(116)

Podle bodu 25 písm. a) pokynů na záchranu a restrukturalizaci mohou být poskytnuty podpory na záchranu jen ve formě úvěrových záruk nebo úvěrů. Příslušná daňová výhoda proto nemůže být považována za podporu na záchranu.

| (117) | V případě podpor na restrukturalizaci musí být podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci předložen uskutečnitelný plán restrukturalizace, který umožní obnovení životaschopnosti podniku. Podpora musí být omezena na nezbytné minimum. Podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci vlastními prostředky. Dále je podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci třeba přijmout kompenzační opatření, aby se zabránilo nadměrnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(117)

V případě podpor na restrukturalizaci musí být podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci předložen uskutečnitelný plán restrukturalizace, který umožní obnovení životaschopnosti podniku. Podpora musí být omezena na nezbytné minimum. Podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci vlastními prostředky. Dále je podle pokynů na záchranu a restrukturalizaci třeba přijmout kompenzační opatření, aby se zabránilo nadměrnému narušení hospodářské soutěže.

| (118) | § 8c odst. 1a KStG všechny tyto podmínky nesplňuje. V odůvodnění zákona je sice uvedeno, že cílový podnik musí předložit plán restrukturalizace s kladnou prognózou podnikání, není však jasné, jestli by takový plán splňoval požadavky pokynů na záchranu a restrukturalizaci a jestli je výše podpory omezená na nezbytné minimum. Výše podpory je totiž závislá na ztrátách, které podnik v minulosti zaznamenal. Kromě toho § 8c odst. 1a KStG nepočítá ani s vlastním příspěvkem, ani s kompenzačními opatřeními. |
| --- | --- |

(118)

§ 8c odst. 1a KStG všechny tyto podmínky nesplňuje. V odůvodnění zákona je sice uvedeno, že cílový podnik musí předložit plán restrukturalizace s kladnou prognózou podnikání, není však jasné, jestli by takový plán splňoval požadavky pokynů na záchranu a restrukturalizaci a jestli je výše podpory omezená na nezbytné minimum. Výše podpory je totiž závislá na ztrátách, které podnik v minulosti zaznamenal. Kromě toho § 8c odst. 1a KStG nepočítá ani s vlastním příspěvkem, ani s kompenzačními opatřeními.

| (119) | V neposlední řadě musejí být podpory na záchranu a restrukturalizaci pro velké podniky oznamovány jednotlivě. Nelze je poskytnout na základě režimu. V § 8c odst. 1a KStG se však nerozlišuje mezi velkými podniky a malými a středními podniky. |
| --- | --- |

(119)

V neposlední řadě musejí být podpory na záchranu a restrukturalizaci pro velké podniky oznamovány jednotlivě. Nelze je poskytnout na základě režimu. V § 8c odst. 1a KStG se však nerozlišuje mezi velkými podniky a malými a středními podniky.

| (120) | Dokonce s ohledem na malé a střední podniky, kterým mohou být zásadní podpory na záchranu a restrukturalizaci poskytnuty ve formě režimu, Komise zjistila, že zvláštní požadavky pro takový režim stanovené v bodě 82 pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny z důvodů uvedených v bodě 117 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(120)

Dokonce s ohledem na malé a střední podniky, kterým mohou být zásadní podpory na záchranu a restrukturalizaci poskytnuty ve formě režimu, Komise zjistila, že zvláštní požadavky pro takový režim stanovené v bodě 82 pokynů na záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny z důvodů uvedených v bodě 117 tohoto rozhodnutí.

| (121) | Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na restrukturalizaci slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(121)

Komise se proto domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na restrukturalizaci slučitelný s vnitřním trhem.

6.3   Možná slučitelnost na základě pokynů k regionální podpoře
   (46)

| (122) | § 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů k regionální podpoře. |
| --- | --- |

(122)

§ 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů k regionální podpoře.

| (123) | Případní příjemci regionálních podpor musí mít v Německu sídlo v oblasti způsobilé pro regionální podpory. Při použití § 8c odst. 1a KStG tomu tak nemusí nutně být, neboť ustanovení platí pro podniky ve všech částech Německa. |
| --- | --- |

(123)

Případní příjemci regionálních podpor musí mít v Německu sídlo v oblasti způsobilé pro regionální podpory. Při použití § 8c odst. 1a KStG tomu tak nemusí nutně být, neboť ustanovení platí pro podniky ve všech částech Německa.

| (124) | Kromě toho nespadají podniky v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci do oblasti působnosti pokynů k regionální podpoře (viz bod 9 pokynů k regionální podpoře). Proto nemohou být ani podpory pro podniky ve způsobilých oblastech považovány na základě pokynů k regionální podpoře za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(124)

Kromě toho nespadají podniky v obtížích ve smyslu pokynů na záchranu a restrukturalizaci do oblasti působnosti pokynů k regionální podpoře (viz bod 9 pokynů k regionální podpoře). Proto nemohou být ani podpory pro podniky ve způsobilých oblastech považovány na základě pokynů k regionální podpoře za slučitelné s vnitřním trhem.

| (125) | Komise se proto domnívá, že opatření není jako regionální podpora slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(125)

Komise se proto domnívá, že opatření není jako regionální podpora slučitelné s vnitřním trhem.

6.4   Možná slučitelnost na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí
   (47)

| (126) | § 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(126)

§ 8c odst. 1a KStG musí být posouzen také na základě pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (127) | Pomocí pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí má být v prvé řadě zajištěno, aby opatření státní podpory vedla k vyšší úrovni ochrany životního prostředí, ke které by bez podpory nedošlo, a aby kladné účinky podpory vyvážily její záporné účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže, přičemž je třeba vzít v úvahu zásadu „znečišťovatel platí“ zakotvenou v článku 191 SFEU. |
| --- | --- |

(127)

Pomocí pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí má být v prvé řadě zajištěno, aby opatření státní podpory vedla k vyšší úrovni ochrany životního prostředí, ke které by bez podpory nedošlo, a aby kladné účinky podpory vyvážily její záporné účinky, pokud jde o narušení hospodářské soutěže, přičemž je třeba vzít v úvahu zásadu „znečišťovatel platí“ zakotvenou v článku 191 SFEU.

| (128) | § 8c odst. 1a KStG tento cíl nesplňuje. V odůvodnění zákona není uveden žádný cíl ve smyslu pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(128)

§ 8c odst. 1a KStG tento cíl nesplňuje. V odůvodnění zákona není uveden žádný cíl ve smyslu pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (129) | Jak je uvedeno v bodě 20 pokynů na záchranu a restrukturalizaci, nemůže být podnik v obtížích vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, považován za prostředek vhodný k uskutečňování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Jelikož se u všech případných příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci, Komise se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na ochranu životního prostředí slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(129)

Jak je uvedeno v bodě 20 pokynů na záchranu a restrukturalizaci, nemůže být podnik v obtížích vzhledem k tomu, že je ohrožena jeho vlastní existence, považován za prostředek vhodný k uskutečňování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Jelikož se u všech případných příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG jedná o podniky v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci, Komise se domnívá, že § 8c odst. 1a KStG není jako podpora na ochranu životního prostředí slučitelný s vnitřním trhem.

6.5   Možná slučitelnost s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 SFEU

| (130) | Komise zjistila, že oznámené opatření spadá jak do oblasti působnosti dočasného rámce Společenství, tak pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Proto je při výkonu své pravomoci volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a c) SFEU vázána těmito dvěma texty z důvodů jmenovaných v bodě 109 a v následujících bodech. |
| --- | --- |

(130)

Komise zjistila, že oznámené opatření spadá jak do oblasti působnosti dočasného rámce Společenství, tak pokynů na záchranu a restrukturalizaci. Proto je při výkonu své pravomoci volného uvážení podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a c) SFEU vázána těmito dvěma texty z důvodů jmenovaných v bodě 109 a v následujících bodech.

| (131) | Pokud jsou Komisi předloženy přesvědčivé důvody, může své pravomoci volného uvážení využít opět za podmínky, že jedná v rámci stanoveném SFEU a obecnými právními zásadami, zejména zásadou rovného zacházení, jak je vykládána v judikatuře Soudního dvora (48). V této souvislosti může Komise podle judikatury Soudního dvora prohlásit státní podpory za slučitelné s vnitřním trhem, pokud má státní podpora napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu (čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU), případně sleduje cíl společného zájmu (čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) (49), je k dosažení tohoto cíle nezbytná (50) a nemění podmínky v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jsou Komisi předloženy přesvědčivé důvody, může své pravomoci volného uvážení využít opět za podmínky, že jedná v rámci stanoveném SFEU a obecnými právními zásadami, zejména zásadou rovného zacházení, jak je vykládána v judikatuře Soudního dvora (48). V této souvislosti může Komise podle judikatury Soudního dvora prohlásit státní podpory za slučitelné s vnitřním trhem, pokud má státní podpora napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu (čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU), případně sleduje cíl společného zájmu (čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) (49), je k dosažení tohoto cíle nezbytná (50) a nemění podmínky v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (132) | V dané věci Německo nepředložilo žádné argumenty, že by podpora byla slučitelná s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU. |
| --- | --- |

(132)

V dané věci Německo nepředložilo žádné argumenty, že by podpora byla slučitelná s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU.

| (133) | Komise zjistila, že na základě struktury opatření závisí výše podpory na ztrátách, které příjemci vznikly v minulosti. Proto neexistuje žádný vztah mezi částkou podpory, kterou podnik získá, a cílem sledovaným režimem podpory, tzn. odstranění překážek restrukturalizace a podpora podniků v obtížích během finanční a hospodářské krize. Komise proto dospěla k závěru, že režim podpory není omezen na to, co je nezbytné ke splnění cíle. Tímto narušuje hospodářskou soutěž na vnitřním trhu v takové míře, jež je v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(133)

Komise zjistila, že na základě struktury opatření závisí výše podpory na ztrátách, které příjemci vznikly v minulosti. Proto neexistuje žádný vztah mezi částkou podpory, kterou podnik získá, a cílem sledovaným režimem podpory, tzn. odstranění překážek restrukturalizace a podpora podniků v obtížích během finanční a hospodářské krize. Komise proto dospěla k závěru, že režim podpory není omezen na to, co je nezbytné ke splnění cíle. Tímto narušuje hospodářskou soutěž na vnitřním trhu v takové míře, jež je v rozporu se společným zájmem.

| (134) | Komise proto dospěla k závěru, že opatření nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU. |
| --- | --- |

(134)

Komise proto dospěla k závěru, že opatření nelze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) nebo c) SFEU.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (135) | Jelikož režim podpory nebyl oznámen, představuje protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(135)

Jelikož režim podpory nebyl oznámen, představuje protiprávní podporu.

| (136) | Na základě zavedené rozhodovací praxe Komise musí příjemci vrátit všechny podpory, které byly poskytnuty protiprávně a nejsou podle čl. 107 SFEU slučitelné s vnitřním trhem. Tato praxe byla potvrzena článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (51), kde je stanoveno: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(136)

Na základě zavedené rozhodovací praxe Komise musí příjemci vrátit všechny podpory, které byly poskytnuty protiprávně a nejsou podle čl. 107 SFEU slučitelné s vnitřním trhem. Tato praxe byla potvrzena článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (51), kde je stanoveno: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

| (137) | Jelikož posuzované opatření představuje protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, musí být podpora navrácena, aby byla znovu obnovena situace na trhu před poskytnutím podpory. Navrácení se provede od okamžiku, kdy příjemci vznikla výhoda, tj. kdy byla podpora příjemci dána k dispozici. Do úplného vrácení podpory musí uhradit úroky. |
| --- | --- |

(137)

Jelikož posuzované opatření představuje protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, musí být podpora navrácena, aby byla znovu obnovena situace na trhu před poskytnutím podpory. Navrácení se provede od okamžiku, kdy příjemci vznikla výhoda, tj. kdy byla podpora příjemci dána k dispozici. Do úplného vrácení podpory musí uhradit úroky.

| (138) | Komise se domnívá, že pro stanovení tohoto okamžiku je důležité každoroční datum splatnosti daně z příjmu právnických osob, k němuž byla příjemcům podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

(138)

Komise se domnívá, že pro stanovení tohoto okamžiku je důležité každoroční datum splatnosti daně z příjmu právnických osob, k němuž byla příjemcům podpora poskytnuta.

| (139) | Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby podporu získalo od příjemců zpět. Aby byl zjištěn počet případů, v nichž je třeba požádat o navrácení, musí Německo vytvořit seznam podniků, které byly od 1. ledna 2008 daným opatřením zvýhodněny. V této souvislosti Komise zjistila, že Německo opatření od 30. dubna 2010 již nepoužívá. Spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby systém převodu daňových ztrát již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí (52). |
| --- | --- |

(139)

Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby podporu získalo od příjemců zpět. Aby byl zjištěn počet případů, v nichž je třeba požádat o navrácení, musí Německo vytvořit seznam podniků, které byly od 1. ledna 2008 daným opatřením zvýhodněny. V této souvislosti Komise zjistila, že Německo opatření od 30. dubna 2010 již nepoužívá. Spolkové ministerstvo financí upozornilo orgány odpovědné za výběr daní, aby systém převodu daňových ztrát již nepoužívaly, dokud Komise nepřijme v této věci konečné rozhodnutí (52).

| (140) | Státní podpora, která musí být navrácena, musí být vypočítána na základě daňových přiznání příslušných podniků, tedy příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG. Částka podpory se vypočítá jako rozdíl mezi částkou daní, která by musela být bez použití § 8c odst. 1a KStG zaplacena, a částkou daní, která po použití § 8c odst. 1a KStG byla skutečně zaplacena. |
| --- | --- |

(140)

Státní podpora, která musí být navrácena, musí být vypočítána na základě daňových přiznání příslušných podniků, tedy příjemců na základě § 8c odst. 1a KStG. Částka podpory se vypočítá jako rozdíl mezi částkou daní, která by musela být bez použití § 8c odst. 1a KStG zaplacena, a částkou daní, která po použití § 8c odst. 1a KStG byla skutečně zaplacena.

| (141) | Toto platí, aniž by byla dotčena možnost, že podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vyložen v dočasném rámci Společenství, a německého režimu podpory schváleného Komisí, pokud celková částka takto poskytnuté podpory nepřekročí hrubý grantový ekvivalent ve výši 500 000 EUR a pokud jsou splněny všechny ostatní podmínky podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství, jakož i rozhodnutí Komise, kterým je německý režim podpory na tomto základě schválen, zejména ta, že podnik dne 1. července 2008 nebyl v obtížích. Překročí-li celková částka 500 000 EUR, musí být přebytek vrácen. |
| --- | --- |

(141)

Toto platí, aniž by byla dotčena možnost, že podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vyložen v dočasném rámci Společenství, a německého režimu podpory schváleného Komisí, pokud celková částka takto poskytnuté podpory nepřekročí hrubý grantový ekvivalent ve výši 500 000 EUR a pokud jsou splněny všechny ostatní podmínky podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství, jakož i rozhodnutí Komise, kterým je německý režim podpory na tomto základě schválen, zejména ta, že podnik dne 1. července 2008 nebyl v obtížích. Překročí-li celková částka 500 000 EUR, musí být přebytek vrácen.

| (142) | Komise upozorňuje Německo na to, že podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ani podle pravidel de minimis
   (53), ani podle režimu spadajícího pod obecné nařízení o blokových výjimkách (54), ani podle režimu podpory na základě pokynů k regionální podpoře nebo pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (55), neboť všechny tyto předpisy vylučují poskytnutí státní podpory podnikům v obtížích (56). U všech ostatních schválených režimů podpory musí Německo ověřit, zda rozhodnutí o schválení režimu podpory vylučuje ze schválené oblasti působnosti podniky v obtížích. Jinak by podpora mohla být podle těchto režimů prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Německo prokáže, že byly v okamžiku poskytnutí podpory splněny všechny podmínky příslušného režimu. |
| --- | --- |

(142)

Komise upozorňuje Německo na to, že podpora nemůže být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem ani podle pravidel de minimis
   (53), ani podle režimu spadajícího pod obecné nařízení o blokových výjimkách (54), ani podle režimu podpory na základě pokynů k regionální podpoře nebo pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (55), neboť všechny tyto předpisy vylučují poskytnutí státní podpory podnikům v obtížích (56). U všech ostatních schválených režimů podpory musí Německo ověřit, zda rozhodnutí o schválení režimu podpory vylučuje ze schválené oblasti působnosti podniky v obtížích. Jinak by podpora mohla být podle těchto režimů prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud Německo prokáže, že byly v okamžiku poskytnutí podpory splněny všechny podmínky příslušného režimu.

8.   ZÁVĚRY

| (143) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG (systém převodu daňových ztrát – Sanierungsklausel) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, která byla provedena protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Režim proto není slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(143)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že § 8c odst. 1a KStG (systém převodu daňových ztrát – Sanierungsklausel) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, která byla provedena protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU. Režim proto není slučitelný s vnitřním trhem.

| (144) | Komise se domnívá, že Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby příjemci podpory na základě systému převodu daňových ztrát podporu vrátili, |
| --- | --- |

(144)

Komise se domnívá, že Německo musí přijmout všechna nezbytná opatření, aby příjemci podpory na základě systému převodu daňových ztrát podporu vrátili,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora poskytnutá na základě § 8c odst. 1a zákona o dani z příjmu právnických osob, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU, není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 jsou na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak je vyložen v dočasném rámci Společenství, slučitelné s vnitřním trhem, pokud částka podpory nepřekračuje 500 000 EUR, příjemce ke dni 1. července 2008 nebyl podnikem v obtížích a pokud jsou splněny všechny ostatní podmínky podle oddílu 4.2.2 dočasného rámce Společenství a rozhodnutí o schválení německého režimu podpory.

Článek 3

Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1, které v okamžiku jejich poskytnutí splňují podmínky režimu podpory, jenž Komise schválila na jiném právním základě než na základě obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů k regionální podpoře nebo pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, a jenž nevylučuje podniky v obtížích jako možné příjemce podpory, jsou slučitelné s vnitřním trhem až do maximální intenzity podpory platné pro tento typ podpor.

Článek 4

(1)   Německo musí zrušit režim podpory uvedený v článku 1.

(2)   Německo si vyžádá neslučitelné podpory, které byly poskytnuty v rámci režimu uvedeného v článku 1, od příjemců zpět.

(3)   Částky, které mají být navráceny, podléhají úrokům ode dne, kdy byla podpora příjemcům k dispozici, až do dne, kdy byly skutečně získány zpět.

(4)   Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (57).

(5)   Německo s účinkem od dne oznámení tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby v rámci režimu podpory uvedeného v článku 1.

Článek 5

(1)   Navrácení podpor poskytnutých v rámci režimu uvedeného v článku 1 musí být okamžité a účinné.

(2)   Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 6

(1)   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Německo Komisi následující informace:

| a) | seznam příjemců, kteří na základě režimu uvedeného v článku 1 obdrželi podporu, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel v rámci tohoto režimu; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří na základě režimu uvedeného v článku 1 obdrželi podporu, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel v rámci tohoto režimu;

| b) | celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

(2)   Německo informuje Komisi o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor poskytnutých na základě režimu uvedeného v článku 1. Na žádost Komise Německo okamžitě předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Mimo jiné bude poskytovat podrobné informace o částce podpory a úrocích, které příjemce již vrátil.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 26. ledna 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES mění na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 90, 8.4.2010, s. 8.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  Dokument Spolkového sněmu 16/4841, s. 74.

4

(5)  Dokument Spolkového sněmu 16/4841, s. 76, odkaz na dopis spolkového ministra financí ze dne 27. března 2003; BStBl I s. 240.

5

(6)  Zákon ke zlepšení daňového zohlednění nákladů na prevenci (zákon o nižším zatížení občanů v oblasti zdravotního pojištění) ze dne 16. července 2009, BGBl. I č. 43 s. 1959.

6

(7)  neschopnost či nadměrné zadlužení odstraněny. Proto připadají v úvahu pouze společnosti, které jsou v okamžiku nabytí podílů v platební neschopnosti či jsou nadměrné zadlužené nebo jsou těmito jevy ohroženy.

7

(8)  Pojmy „platební neschopnost“, „hrozící platební neschopnost“ a „nadměrné zadlužení“ jsou definovány v konkurzním řádu (Insolvenzordnung, dále jen „InsO“): Platební neschopnost (§ 17 InsO): Dlužník je platebně neschopný, pokud není schopen dostát splatným finančním závazkům. Platební neschopnost se zpravidla předpokládá, když dlužník pozastavil své platby. Hrozící platební neschopnost (§ 18 InsO): Dlužníku hrozí platební neschopnost, pokud pravděpodobně nebude schopen dostát stávajícím finančním závazkům v okamžiku splatnosti. Nadměrné zadlužení (§ 19 InsO): Podnik je nadměrně zadlužený, pokud jeho majetek již nekryje stávající závazky; není tomu tak, pokud je za daných okolností pravděpodobné, že podnik zůstane v provozu.

8

(9)  Zákon o urychlení hospodářského růstu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) ze dne 22. prosince 2009 (BGBl. I s. 3950), § 2 odst. 3 písm. b).

9

(10)  Ztráty vzniklé před vznikem daňové jednotky (Vororganschaftliche Verluste) viz § 15 č. 1 KStG.

10

(11)  Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize, Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

11

(12)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

12

(13)  Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013, Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou 2.

14

(15)  Dopis spolkového ministerstva financí ze dne 30. dubna 2010 orgánům spolkových zemí (odpovědným za výběr daní): http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html.

15

(16)  Německo cituje tyto rozsudky: rozsudek Soudního dvora ze dne 14. září 2004 ve věci Španělsko v. Komise, C-276/02, Sb. rozh. 2004, s. I 8091, body 15 a 26, a rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3913, body. 22 a 25.

16

(17)  Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti, Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3. body 13 a 14.

17

(18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. června 1999 ve věci Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3913, body 26 až 28.

18

(19)  Rozsudek Soudu ze dne 11. července 2002 ve věci Hijos de Andrés Molina, S.A. (HAMSA) v. Komise, T-152/99, s. II 3049, bod 157.

19

(20)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 2006 ve věcech Belgie v. Komise, C-182/03 a C-217/03, Sb. rozh. 2006, s. I 5479, body 86 až 87.

20

Belgie v. Komise

(21)  Rozsudek Soudu ze dne 17. prosince 2008 ve věci Ryanair v. Komise, T-196/04, Sb. rozh. 2008, s. II 3643, body 84 a 85; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci Španělsko v. Komise, C-334/99, Sb. rozh. 2003, s. I 1139, body 133 až 134.

21

Ryanair v. Komise

Španělsko v. Komise

(22)  Viz poznámka pod čarou 16.

22

(23)  Viz poznámka pod čarou 16.

23

(24)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. listopadu 2001 ve věci Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Sb. rozh. 2001, s. I 8365, bod 41; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci GIL Insurance a další, C-308/01, Sb. rozh. 2004, s. I 4777, bod 68; rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 2005 ve věci Heiser, C-172/03, Sb. rozh. 2005, s. I 1627, bod 40; viz též sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti.

24

Adria-Wien Pipeline

GIL Insurance a další

Heiser

(25)  Věc C 2/09, modernizace rámcových podmínek pro kapitálové účasti, podmínky pro kapitálové společnosti (Úř. věst. L 6, 9.1.2010, s. 32).

25

(26)  Viz poznámka pod čarou 18.

26

(27)  Viz poznámka pod čarou 19.

27

(28)  Rozsudek Soudu ze dne 29. září 2000 ve věci CETM, T-55/99, bod 53.

28

CETM

(29)  Dokument Spolkového sněmu 16/4841, s. 75 a násl.

29

(30)  Věc C-200/97, závěry ze dne 16. července 1998, body 26–32.

30

(31)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 2. července 1974 ve věci Itálie v. Komise, 173/73, Sb. rozh. 1974, s. 709, bod 33; rozsudek Soudního dvora ze dne 17. července 1999 ve věci Belgie v. Komise, C-75/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3671, bod 33; a ve věci Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, viz poznámka pod čarou 24, bod 42; ve věci GIL Insurance, viz poznámku pod čarou 24, bod 72; ve věci Heiser, viz poznámka pod čarou 24, bod 43; rozsudek Soudního dvora ze dne 15. prosince 2005 ve věci Unicredito Italiano, C-148/04, Sb. rozh. 2005, s. I 11137, bod 51; rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2006 ve věci Portugalsko v. Komise, C-88/03, Sb. rozh. 2006, s. I 7145, bod 52.

31

Itálie v. Komise

Belgie v. Komise

Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Heiser

Portugalsko v. Komise

(32)  Portugalsko v. Komise, viz poznámka pod čarou 31, bod 81.

32

(33)  Dokument Spolkového sněmu 16/4841, s. 30 a násl.

33

(34)  Dokument Spolkového sněmu 16/13429, s. 50, a dokument Spolkového sněmu 16/12674, s. 10.

34

(35)  Portugalsko v. Komise, viz poznámka pod čarou 31, bod 82, odkazující na „sociální soudržnost“ a „regionální rozvoj“ jako na vnější politické cíle.

35

(36)  Věc C 57/02, osvobození od daně v případě převzetí podniku v obtížích (Úř. věst. L 108, 16.4.2004, s. 38).

36

(37)  Věc N 553/04, osvobození od daně v případě převzetí podniku v obtížích (Úř. věst. L 242, 1.10.2005, s. 5).

37

(38)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

38

(39)  Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.

39

(40)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 28. dubna 1993 ve věci Itálie v. Komise, C-364/90, s. I 2097, bod 20; rozsudek Soudu ze dne 15. prosince 1999, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH v. Komise, spojené věci T-132/96 a T-143/96, s. II 3663, bod. 140; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci Itálie v. Komise, C-372/97, I 3679, bod 81.

40

Itálie v. Komise

Freistaat Sachsen, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH v. Komise

Itálie v. Komise

(41)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1990 ve věci Belgie v. Komise, C-142/87, Sb. rozh. 1990, s. I 959, bod 56; rozsudek Soudního dvora ze dne 11. července 1996 ve věci Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, Sb. rozh. 1996, s. I 3547, bod. 36.

41

Belgie v. Komise

Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další

(42)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. března 1993 ve věci Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. Komise, C-313/90, s. I 1125, bod 36; rozsudek Soudního dvora ze dne 15. října 1996 ve věci IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, C-311/94, Sb. rozh. 1996, s. I 5023, bod. 43; rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 2002 ve věci Španělsko v. Komise, C-351/98, Sb. rozh. 2002, s. I 8031, bod 53.

42

Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. Komise

(43)  Sdělení Komise – Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1). S účinkem od 1. ledna 2011 bylo toto sdělení nahrazeno novým zněním (Úř. věst. C 6, 11.1.2011, s. 5). Podle kapitoly 5 nového znění však toto nové znění platí pouze pro protiprávní podpory, které byly poskytnuty po 1. lednu 2011. Jelikož německé orgány pozastavily používání opatření, nebyla po tomto datu poskytnuta žádná podpora.

43

(44)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

44

(45)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

45

(46)  Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13).

46

(47)  Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1).

47

(48)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 24. března 1993 ve věci Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) v. Komise, C-313/90, Sb. rozh. 1993, s. I 1125.

48

Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) v. Komise

(49)  Rozsudek Soudu ze dne 14. ledna 2009 ve věci Kronoply v. Komise, T-162/06, Sb. rozh. 2009, s. II 1, zejména body 65, 66, 74, 75.

49

Kronoply v. Komise

(50)  Rozsudek Soudu ze dne 7. června 2001 ve věci Agrana Zucker und Stärke v. Komise, T-187/99, Sb. rozh. 2001, s. II 1587, bod 74; rozsudek Soudu ze dne 14. května 2002 ve věci Graphischer Maschinenbau v. Komise, T-126/99, Sb. rozh. 2002, s. II 2427, body 41–43; rozsudek Soudního dvora ze dne 15. dubna 2008 ve věci Nuova Agricast Srl v. Ministero delle Attività Produttive, C-390/06, Sb. rozh. 2008, s. I 2577, body 68–69.

50

Agrana Zucker und Stärke v. Komise

Graphischer Maschinenbau v. Komise

Nuova Agricast Srl v. Ministero delle Attività Produttive

(51)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

51

(52)  Viz poznámka pod čarou 15.

52

(53)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

53

(54)  Viz poznámka pod čarou 44.

54

(55)  Rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1.

55

(56)  Viz čl. 1 odst. 6 písm. c) obecného nařízení o blokových výjimkách; číslo; bod 9 pokynů k regionální podpoře; kapitola 2.1 (poslední odstavec) pokynů pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací.

56

(57)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

57

---

| 10.9.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 235/42

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. března 2011

o státní podpoře ve věci C 24/09 (ex N 446/08) – Státní podpora pro energeticky náročné podniky, zákon o zelené elektřině, Rakousko

(oznámeno pod číslem K(2011) 1363)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/528/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 27. června 2008 oznámilo Rakousko předběžným oznámením svůj úmysl změnit platný rakouský zákon o zelené elektřině (dále jen „ZZE“), který Komise v roce 2006 schválila v jeho stávajícím znění jako podporu slučitelnou s vnitřním trhem (2). Dne 4. září 2008 Rakousko oznámilo nové znění ZZE, které je předmětem tohoto rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(1)

Dne 27. června 2008 oznámilo Rakousko předběžným oznámením svůj úmysl změnit platný rakouský zákon o zelené elektřině (dále jen „ZZE“), který Komise v roce 2006 schválila v jeho stávajícím znění jako podporu slučitelnou s vnitřním trhem (2). Dne 4. září 2008 Rakousko oznámilo nové znění ZZE, které je předmětem tohoto rozhodnutí Komise.

| (2) | Komise si dopisem ze dne 28. října 2008 vyžádala doplňující informace. Poté, co byla zaslána upomínka, poskytlo Rakousko v dopise ze dne 22. prosince 2008 dodatečné informace. V návaznosti na setkání se zástupci Rakouska dne 11. února 2009 Komise dopisem ze dne 19. února 2009 požádala o další informace, které rakouské orgány poskytly v dopise ze dne 17. března 2009. Komise požádala dopisem ze dne 8. května 2009 o doplňující informace, které rakouské orgány poskytly v dopisech s daty 9. a 19. června 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komise si dopisem ze dne 28. října 2008 vyžádala doplňující informace. Poté, co byla zaslána upomínka, poskytlo Rakousko v dopise ze dne 22. prosince 2008 dodatečné informace. V návaznosti na setkání se zástupci Rakouska dne 11. února 2009 Komise dopisem ze dne 19. února 2009 požádala o další informace, které rakouské orgány poskytly v dopise ze dne 17. března 2009. Komise požádala dopisem ze dne 8. května 2009 o doplňující informace, které rakouské orgány poskytly v dopisech s daty 9. a 19. června 2009.

| (3) | Dne 9. července 2008 Komise obdržela stížnost rakouské Spolkové komory pracovníků a zaměstnanců k ZZE, která se vztahuje k opatření ZZE ve prospěch energeticky náročných podniků. |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. července 2008 Komise obdržela stížnost rakouské Spolkové komory pracovníků a zaměstnanců k ZZE, která se vztahuje k opatření ZZE ve prospěch energeticky náročných podniků.

| (4) | Komise dne 22. července 2009 přijala hybridní rozhodnutí, kterým byla schválena opatření ve prospěch výrobců zelené elektřiny; Komise prohlásila tato opatření za slučitelná s Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (dále jen „pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí“) (3), rozhodla však zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně mechanismu udělování výjimek v rámci ZZE pro energeticky náročné podniky (4). |
| --- | --- |

(4)

Komise dne 22. července 2009 přijala hybridní rozhodnutí, kterým byla schválena opatření ve prospěch výrobců zelené elektřiny; Komise prohlásila tato opatření za slučitelná s Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (dále jen „pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí“) (3), rozhodla však zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně mechanismu udělování výjimek v rámci ZZE pro energeticky náročné podniky (4).

| (5) | Komise dopisem ze dne 23. července 2009 informovala rakouské orgány o tomto rozhodnutí a vyzvala je, aby poskytly všechny informace potřebné k posouzení tohoto opatření. |
| --- | --- |

(5)

Komise dopisem ze dne 23. července 2009 informovala rakouské orgány o tomto rozhodnutí a vyzvala je, aby poskytly všechny informace potřebné k posouzení tohoto opatření.

| (6) | Komise zveřejnila své rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) a vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření zaujaly stanovisko. |
| --- | --- |

(6)

Komise zveřejnila své rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) a vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření zaujaly stanovisko.

| (7) | Dopisem ze dne 19. srpna 2009 požádaly rakouské orgány o prodloužení lhůty, které Komise dopisem ze dne 9. září 2009 schválila. Rakousko konečně dne 8. října 2009 sdělilo své stanovisko. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 19. srpna 2009 požádaly rakouské orgány o prodloužení lhůty, které Komise dopisem ze dne 9. září 2009 schválila. Rakousko konečně dne 8. října 2009 sdělilo své stanovisko.

| (8) | Mezitím rakouská Spolková komora pracovníků a zaměstnanců zaslala dopisem ze dne 7. října 2009 stanovisko k opatření ve prospěch energeticky náročných podniků. Toto stanovisko bylo sděleno rakouským orgánům spolu s výzvou, aby předložily své připomínky. Rakousko předložilo své stanovisko dne 23. prosince 2009 a dne 23. dubna 2010 poskytlo další informace. |
| --- | --- |

(8)

Mezitím rakouská Spolková komora pracovníků a zaměstnanců zaslala dopisem ze dne 7. října 2009 stanovisko k opatření ve prospěch energeticky náročných podniků. Toto stanovisko bylo sděleno rakouským orgánům spolu s výzvou, aby předložily své připomínky. Rakousko předložilo své stanovisko dne 23. prosince 2009 a dne 23. dubna 2010 poskytlo další informace.

| (9) | V dopisech ze dne 21. června 2010 a 19. července 2010 si Komise od Rakouska vyžádala dodatečné informace, které Rakousko poskytlo dne 13. září 2010. Na žádost rakouských orgánů se dne 9. července 2010 uskutečnila schůzka Komise se zástupci Rakouska. |
| --- | --- |

(9)

V dopisech ze dne 21. června 2010 a 19. července 2010 si Komise od Rakouska vyžádala dodatečné informace, které Rakousko poskytlo dne 13. září 2010. Na žádost rakouských orgánů se dne 9. července 2010 uskutečnila schůzka Komise se zástupci Rakouska.

| (10) | V dopise ze dne 24. listopadu 2010 rakouské orgány zdůraznily význam ZZE pro Rakousko a požádaly o to, aby bylo rozhodnutí v této věci přijato do počátku prosince 2010. Komise odpověděla na tento dopis dne 7. prosince 2010. Dne 9. prosince 2010 se uskutečnilo další setkání se zástupci Rakouska. |
| --- | --- |

(10)

V dopise ze dne 24. listopadu 2010 rakouské orgány zdůraznily význam ZZE pro Rakousko a požádaly o to, aby bylo rozhodnutí v této věci přijato do počátku prosince 2010. Komise odpověděla na tento dopis dne 7. prosince 2010. Dne 9. prosince 2010 se uskutečnilo další setkání se zástupci Rakouska.

| (11) | Dopisem ze dne 30. prosince 2010 rakouské orgány vzaly zpět své argumenty ve prospěch opatření předložené v průběhu řízení a požádaly Komisi o schválení mechanismu udělovaní výjimek pro energeticky náročné podniky. Komise na tento dopis odpověděla dne 25. ledna 2011. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 30. prosince 2010 rakouské orgány vzaly zpět své argumenty ve prospěch opatření předložené v průběhu řízení a požádaly Komisi o schválení mechanismu udělovaní výjimek pro energeticky náročné podniky. Komise na tento dopis odpověděla dne 25. ledna 2011.

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (12) | Komise svým rozhodnutím ze dne 22. července 2009 schválila pozměněné znění ZZE; jedinou výjimkou byl § 22c ZZE, který obsahuje ustanovení o mechanismu udělování výjimek pro energeticky náročné podniky. Z tohoto důvodu se popis omezuje na tento mechanismus. |
| --- | --- |

(12)

Komise svým rozhodnutím ze dne 22. července 2009 schválila pozměněné znění ZZE; jedinou výjimkou byl § 22c ZZE, který obsahuje ustanovení o mechanismu udělování výjimek pro energeticky náročné podniky. Z tohoto důvodu se popis omezuje na tento mechanismus.

2.1   Popis mechanismu udělování výjimek pro energeticky náročné podniky

| (13) | Podle 3. části ZZE uděluje Rakousko jednomu nebo více podnikům koncesi k plnění úkolů střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny (Ökostromabwicklungsstelle). Koncesionář je odpovědný zejména za nákup zelené elektřiny od výrobců za pevnou cenu a za prodej této zelené elektřiny za pevnou cenu společnostem dodávajícím elektřinu. Společnosti dodávající elektřinu jsou povinny odebírat určité procento své celkové nabídky od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny; toto procento odpovídá průměrnému podílu zelené elektřiny na celkové skladbě zdrojů energie v Rakousku. |
| --- | --- |

(13)

Podle 3. části ZZE uděluje Rakousko jednomu nebo více podnikům koncesi k plnění úkolů střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny (Ökostromabwicklungsstelle). Koncesionář je odpovědný zejména za nákup zelené elektřiny od výrobců za pevnou cenu a za prodej této zelené elektřiny za pevnou cenu společnostem dodávajícím elektřinu. Společnosti dodávající elektřinu jsou povinny odebírat určité procento své celkové nabídky od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny; toto procento odpovídá průměrnému podílu zelené elektřiny na celkové skladbě zdrojů energie v Rakousku.

| (14) | Rakousko v současné době udělilo koncesi platnou v celé zemi pouze jedinému středisku pro nákup a prodej zelené elektřiny, a to středisku Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (dále jen „OeMAG“). OeMAG je soukromoprávní akciová společnost, která je kontrolována autorizovaným účetním. Dodatečný dohled nad OeMAG vykonávají rakouské spolkové ministerstvo hospodářství a práce a rakouský energetický regulační orgán E-Control GmbH. Zásadní prvky pro provádění opatření ve prospěch energeticky náročných podniků (např. způsoby distribuce elektřiny obchodníkům s elektřinou, cena, kterou mají obchodníci zaplatit, a příspěvek konečných spotřebitelů) jsou rakouskými orgány stanoveny předem formou zákona nebo nařízení. Spory mezi zúčastněnými podniky jsou vedeny u řádného soudu a nikoli ve správním řízení. |
| --- | --- |

(14)

Rakousko v současné době udělilo koncesi platnou v celé zemi pouze jedinému středisku pro nákup a prodej zelené elektřiny, a to středisku Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (dále jen „OeMAG“). OeMAG je soukromoprávní akciová společnost, která je kontrolována autorizovaným účetním. Dodatečný dohled nad OeMAG vykonávají rakouské spolkové ministerstvo hospodářství a práce a rakouský energetický regulační orgán E-Control GmbH. Zásadní prvky pro provádění opatření ve prospěch energeticky náročných podniků (např. způsoby distribuce elektřiny obchodníkům s elektřinou, cena, kterou mají obchodníci zaplatit, a příspěvek konečných spotřebitelů) jsou rakouskými orgány stanoveny předem formou zákona nebo nařízení. Spory mezi zúčastněnými podniky jsou vedeny u řádného soudu a nikoli ve správním řízení.

| (15) | OeMAG je akciová společnost ve vlastnictví společností, které působí jako provozovatelé přenosové soustavy, bank a průmyslových podniků. Zatímco společnost Verbund-APG vlastní 24,4 % akcií, společnosti VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG a Smart Technologies vlastní každá 12,6 % podílů OeMAG. Verbund-APG je 100 % dceřiná společnost podniku Verbund-APG (rakouská elektrárenská akciová společnost, sdružený podnik), v níž 51 % podílů vlastní Rakouská republika. VKW Netz AG patří společnosti Illwerke AG, která je z 95,5 % ve vlastnictví spolkové země Vorarlbersko. TIWAG-Netz AG je ve vlastnictví společnosti TIWAG AG, která je 100 % vlastněna spolkovou zemí Tyrolsko; CISMO GmbH je ve vlastnictví společnosti Oesterreichische Kontrollbank AG a provozovatelů přenosové soustavy a elektrárenských a plynárenských společností, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) je ve vlastnictví rakouských bank, Investkredit Bank AG je vlastněna především lidovými bankami (Volksbanken) a Smart Technologies je ve vlastnictví společnosti Siemens. Veřejně kontrolovaní podílníci tak drží 49,6 % a soukromě kontrolovaní podílníci 50,4 % akcií OeMAG. Komise nemá žádné důkazy o tom, že veřejně kontrolovaní podílníci mohou vykonávat kontrolu nad OeMAG nebo ji alespoň společně kontrolovat. |
| --- | --- |

(15)

OeMAG je akciová společnost ve vlastnictví společností, které působí jako provozovatelé přenosové soustavy, bank a průmyslových podniků. Zatímco společnost Verbund-APG vlastní 24,4 % akcií, společnosti VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG a Smart Technologies vlastní každá 12,6 % podílů OeMAG. Verbund-APG je 100 % dceřiná společnost podniku Verbund-APG (rakouská elektrárenská akciová společnost, sdružený podnik), v níž 51 % podílů vlastní Rakouská republika. VKW Netz AG patří společnosti Illwerke AG, která je z 95,5 % ve vlastnictví spolkové země Vorarlbersko. TIWAG-Netz AG je ve vlastnictví společnosti TIWAG AG, která je 100 % vlastněna spolkovou zemí Tyrolsko; CISMO GmbH je ve vlastnictví společnosti Oesterreichische Kontrollbank AG a provozovatelů přenosové soustavy a elektrárenských a plynárenských společností, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) je ve vlastnictví rakouských bank, Investkredit Bank AG je vlastněna především lidovými bankami (Volksbanken) a Smart Technologies je ve vlastnictví společnosti Siemens. Veřejně kontrolovaní podílníci tak drží 49,6 % a soukromě kontrolovaní podílníci 50,4 % akcií OeMAG. Komise nemá žádné důkazy o tom, že veřejně kontrolovaní podílníci mohou vykonávat kontrolu nad OeMAG nebo ji alespoň společně kontrolovat.

| (16) | Na základě mechanismu uvedeného v § 22c odst. 1 ZZE mohou energeticky náročné podniky požádat své dodavatele elektřiny, aby jim nedodávaly zelenou elektřinu. Předpokladem je, že energeticky náročné podniky prokáží, že:






  a) | mají nárok na proplacení energetické daně ve smyslu zákona o úhradě energetické daně (Energieabgabenvergütungsgesetz) a |
| --- | --- | --- |

(16)

Na základě mechanismu uvedeného v § 22c odst. 1 ZZE mohou energeticky náročné podniky požádat své dodavatele elektřiny, aby jim nedodávaly zelenou elektřinu. Předpokladem je, že energeticky náročné podniky prokáží, že:

a)

mají nárok na proplacení energetické daně ve smyslu zákona o úhradě energetické daně (Energieabgabenvergütungsgesetz) a

| b) | náklady na zelenou energii činí minimálně 0,5 % čisté hodnoty výroby. |
| --- | --- |

b)

náklady na zelenou energii činí minimálně 0,5 % čisté hodnoty výroby.

Osvobození je udělováno na žádost rakouským energetickým regulačním orgánem Energie-Control GmbH.

| (17) | Je-li osvobození uděleno, je společnostem dodávajícím elektřinu právně zakázáno vybírat od těchto velkých spotřebitelů elektřiny dodatečné náklady na zelenou elektřinu. |
| --- | --- |

(17)

Je-li osvobození uděleno, je společnostem dodávajícím elektřinu právně zakázáno vybírat od těchto velkých spotřebitelů elektřiny dodatečné náklady na zelenou elektřinu.

| (18) | V § 22c odst. 5 ZZE je v tomto ohledu stanoveno, že „smlouvy mezi obchodníky s elektřinou a [velkými] konečnými spotřebiteli [elektřiny] [musejí] [...] obsahovat povinné ustanovení, že těmto konečným spotřebitelům nebude [...] dodávána zelená elektřina, která je obchodníkům s elektřinou přidělována střediskem pro nákup a prodej zelené elektřiny [...], a že nedojde k přenesení dodatečných nákladů na zelenou elektřinu. Smluvní ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, jsou neplatná“ (6). |
| --- | --- |

(18)

V § 22c odst. 5 ZZE je v tomto ohledu stanoveno, že „smlouvy mezi obchodníky s elektřinou a [velkými] konečnými spotřebiteli [elektřiny] [musejí] [...] obsahovat povinné ustanovení, že těmto konečným spotřebitelům nebude [...] dodávána zelená elektřina, která je obchodníkům s elektřinou přidělována střediskem pro nákup a prodej zelené elektřiny [...], a že nedojde k přenesení dodatečných nákladů na zelenou elektřinu. Smluvní ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, jsou neplatná“ (6).

| (19) | Pokud bylo energeticky náročnému podniku schváleno osvobození od povinnosti odběru, musí podle § 22c odst. 2 ZZE odvést středisku OeMAG vyrovnávací částku ve výši 0,5 % čisté hodnoty výroby předchozího kalendářního roku. |
| --- | --- |

(19)

Pokud bylo energeticky náročnému podniku schváleno osvobození od povinnosti odběru, musí podle § 22c odst. 2 ZZE odvést středisku OeMAG vyrovnávací částku ve výši 0,5 % čisté hodnoty výroby předchozího kalendářního roku.

2.2   Shrnutí obsahu rozhodnutí o zahájení řízení

| (20) | Ve svém oznámení Rakousko uvedlo, že mechanismus udělování výjimek musí být posouzen nezávisle na obecném režimu podpor ve prospěch výrobců zelené elektřiny, neboť se týká pouze „soukromoprávního smluvního vztahu“ mezi energeticky náročnými podniky a obchodníky s elektřinou. Rakouské orgány argumentovaly, že osvobození nepředstavuje státní podporu a že i kdyby tomu tak bylo, byla by podpora analogicky slučitelná s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(20)

Ve svém oznámení Rakousko uvedlo, že mechanismus udělování výjimek musí být posouzen nezávisle na obecném režimu podpor ve prospěch výrobců zelené elektřiny, neboť se týká pouze „soukromoprávního smluvního vztahu“ mezi energeticky náročnými podniky a obchodníky s elektřinou. Rakouské orgány argumentovaly, že osvobození nepředstavuje státní podporu a že i kdyby tomu tak bylo, byla by podpora analogicky slučitelná s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (21) | Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k tomu, že – pokud jde o otázku existence podpory – „osvobození“ od mechanismu financování nemůže být posuzováno nezávisle na samotném mechanismu financování. Komise se domnívala, že „výjimka“ (osvobození) je podle definice neoddělitelně spojena s „pravidlem“ a že mechanismus udělování výjimek je nedílnou součástí obecného režimu, a tudíž musí být posuzován podle pravidel o státních podporách. Kromě toho mohou podle právních předpisů obchodníci s elektřinou, u nichž velký podíl zákazníků tvoří podniky s rozhodnutím o osvobození, požádat o osvobození od placení výkupní ceny, z čehož vyplývá, že by režim mohl způsobovat středisku OeMAG také přímé ztráty, čímž je posílen závěr, že se jedná o státní podporu (7). |
| --- | --- |

(21)

Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k tomu, že – pokud jde o otázku existence podpory – „osvobození“ od mechanismu financování nemůže být posuzováno nezávisle na samotném mechanismu financování. Komise se domnívala, že „výjimka“ (osvobození) je podle definice neoddělitelně spojena s „pravidlem“ a že mechanismus udělování výjimek je nedílnou součástí obecného režimu, a tudíž musí být posuzován podle pravidel o státních podporách. Kromě toho mohou podle právních předpisů obchodníci s elektřinou, u nichž velký podíl zákazníků tvoří podniky s rozhodnutím o osvobození, požádat o osvobození od placení výkupní ceny, z čehož vyplývá, že by režim mohl způsobovat středisku OeMAG také přímé ztráty, čímž je posílen závěr, že se jedná o státní podporu (7).

| (22) | Komise vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti mechanismu udělování výjimek s pravidly pro poskytování státní podpory. Z těchto důvodů Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně mechanismu udělování výjimek. |
| --- | --- |

(22)

Komise vyjádřila pochybnosti ohledně slučitelnosti mechanismu udělování výjimek s pravidly pro poskytování státní podpory. Z těchto důvodů Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně mechanismu udělování výjimek.

| (23) | Jelikož Komise ještě nevydala závěrečné rozhodnutí, poskytlo Rakousko výhody mechanismu udělování výjimek (8) na základě možnosti poskytování podpor ve výši až do 500 000 EUR v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 předpokládané v dočasném rámci Společenství (9). Komise režim „Omezené částky slučitelných podpor podle dočasného rámce Společenství („rakouský režim malých podpor“)“ (N 47 a/2009) schválila (10). Režim lze použít u podniků, které se ke dni 1. července 2008 nenacházely v obtížích, a platí pro všechna hospodářská odvětví s výjimkou rybolovu a prvovýroby zemědělských produktů. Tohoto opatření využilo více než 2 000 podniků. |
| --- | --- |

(23)

Jelikož Komise ještě nevydala závěrečné rozhodnutí, poskytlo Rakousko výhody mechanismu udělování výjimek (8) na základě možnosti poskytování podpor ve výši až do 500 000 EUR v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 předpokládané v dočasném rámci Společenství (9). Komise režim „Omezené částky slučitelných podpor podle dočasného rámce Společenství („rakouský režim malých podpor“)“ (N 47 a/2009) schválila (10). Režim lze použít u podniků, které se ke dni 1. července 2008 nenacházely v obtížích, a platí pro všechna hospodářská odvětví s výjimkou rybolovu a prvovýroby zemědělských produktů. Tohoto opatření využilo více než 2 000 podniků.

3.   PŘIPOMÍNKY RAKOUSKA

| (24) | Stejně jako před oznámením a během oznamovacího postupu Rakousko i nadále zastává stanovisko, že opaření ve prospěch energeticky náročných podniků nepředstavuje státní podporu, neboť se netýká státních prostředků a není selektivní. |
| --- | --- |

(24)

Stejně jako před oznámením a během oznamovacího postupu Rakousko i nadále zastává stanovisko, že opaření ve prospěch energeticky náročných podniků nepředstavuje státní podporu, neboť se netýká státních prostředků a není selektivní.

| (25) | I kdyby mechanismus udělování výjimek představoval státní podporu, mohl by být analogicky s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, článkem 25 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (11) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“), a článkem 17 směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (12) (dále jen „směrnice o zdanění energie“) prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(25)

I kdyby mechanismus udělování výjimek představoval státní podporu, mohl by být analogicky s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, článkem 25 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (11) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“), a článkem 17 směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (12) (dále jen „směrnice o zdanění energie“) prohlášen za slučitelný s vnitřním trhem.

3.1   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (26) | Pokud jde o státní prostředky, Rakousko zastává názor, že ZZE je analogický s německým zákonem o obnovitelných energiích (EEG), který podle rakouských orgánů nezatěžuje státní prostředky. Rakousko v tomto ohledu odkazuje na rozsudek Soudního dvora ve věci PreussenElektra
   (13). |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o státní prostředky, Rakousko zastává názor, že ZZE je analogický s německým zákonem o obnovitelných energiích (EEG), který podle rakouských orgánů nezatěžuje státní prostředky. Rakousko v tomto ohledu odkazuje na rozsudek Soudního dvora ve věci PreussenElektra
   (13).

| (27) | Podle názoru Rakouska vykazují mechanismy udělování výjimek v rámci ZZE a EEG tyto společné znaky:






  a) | v obou systémech nesou dodatečné náklady vyplývající z garantované výkupní ceny dodavatelé elektřiny, kteří musejí nakupovat určitý podíl energie z obnovitelných zdrojů za pevnou cenu; |
| --- | --- | --- |

(27)

Podle názoru Rakouska vykazují mechanismy udělování výjimek v rámci ZZE a EEG tyto společné znaky:

a)

v obou systémech nesou dodatečné náklady vyplývající z garantované výkupní ceny dodavatelé elektřiny, kteří musejí nakupovat určitý podíl energie z obnovitelných zdrojů za pevnou cenu;

| b) | v obou systémech nejsou dodavatelé elektřiny povinni nakupovat zelenou elektřinu pro zákazníky, kteří jsou osvobozeni od povinnosti odběru zelené elektřiny; |
| --- | --- |

b)

v obou systémech nejsou dodavatelé elektřiny povinni nakupovat zelenou elektřinu pro zákazníky, kteří jsou osvobozeni od povinnosti odběru zelené elektřiny;

| c) | v obou systémech existuje pro účastníky trhu, kteří nejsou pověřeni veřejnou službou, povinnost nakupovat od výrobců zelenou elektřinu; tito účastníci trhu jsou ze zákona oprávněni přenést dodatečné náklady na dodavatele elektřiny, přičemž povinnost odběru a ceny jsou stanoveny zákonem; |
| --- | --- |

c)

v obou systémech existuje pro účastníky trhu, kteří nejsou pověřeni veřejnou službou, povinnost nakupovat od výrobců zelenou elektřinu; tito účastníci trhu jsou ze zákona oprávněni přenést dodatečné náklady na dodavatele elektřiny, přičemž povinnost odběru a ceny jsou stanoveny zákonem;

| d) | v obou systémech regulační orgán ověřuje, zda v případě podniků, které mají povinnost odebírat od výrobců zelenou elektřinu, nedošlo k nadměrné kompenzaci. |
| --- | --- |

d)

v obou systémech regulační orgán ověřuje, zda v případě podniků, které mají povinnost odebírat od výrobců zelenou elektřinu, nedošlo k nadměrné kompenzaci.

| (28) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v bodech 42 až 48 vysvětlila, proč a v jakém ohledu je posuzované opatření srovnatelné s opatřením, o kterém rozhodl Soudní dvůr ve věci Essent
   (14). Rakousko tento výsledek napadá z následujících důvodů:






  a) | OeMAG nepředstavuje subjekt, který by byl státem pověřen výběrem poplatků. V této souvislosti rakouské orgány opětovně poukazují na Německo, kde podle jejich názoru hrají provozovatelé sítě naprosto stejnou úlohu jako OeMAG; |
| --- | --- | --- |

(28)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení v bodech 42 až 48 vysvětlila, proč a v jakém ohledu je posuzované opatření srovnatelné s opatřením, o kterém rozhodl Soudní dvůr ve věci Essent
   (14). Rakousko tento výsledek napadá z následujících důvodů:

a)

OeMAG nepředstavuje subjekt, který by byl státem pověřen výběrem poplatků. V této souvislosti rakouské orgány opětovně poukazují na Německo, kde podle jejich názoru hrají provozovatelé sítě naprosto stejnou úlohu jako OeMAG;

| b) | OeMAG je soukromým podnikem a nikoli veřejnoprávním subjektem jako subjekty, kterých se týkaly rozsudky ve věcech Air France
   (15) a Salvat Père
   (16). V této souvislosti Rakousko zdůrazňuje, že stát nemá ani pravomoc jmenovat členy managementu nebo dozorčí rady, ani právo veta ohledně rozhodnutí OeMAG, ani pravomoc dozoru. Stát rovněž nemá pravomoc přebírat úlohu OeMAG; |
| --- | --- |

b)

OeMAG je soukromým podnikem a nikoli veřejnoprávním subjektem jako subjekty, kterých se týkaly rozsudky ve věcech Air France
   (15) a Salvat Père
   (16). V této souvislosti Rakousko zdůrazňuje, že stát nemá ani pravomoc jmenovat členy managementu nebo dozorčí rady, ani právo veta ohledně rozhodnutí OeMAG, ani pravomoc dozoru. Stát rovněž nemá pravomoc přebírat úlohu OeMAG;

| c) | spory týkající se OeMAG jsou vedeny u řádných soudů; |
| --- | --- |

c)

spory týkající se OeMAG jsou vedeny u řádných soudů;

| d) | jediná veřejná kontrola, které OeMAG podléhá, je následná kontrola ze strany rakouského účetního dvora; |
| --- | --- |

d)

jediná veřejná kontrola, které OeMAG podléhá, je následná kontrola ze strany rakouského účetního dvora;

| e) | žádné případné ztráty OeMAG nejsou hrazeny ze státního rozpočtu; úloha veřejných orgánů se omezuje na stanovování cen pro nákup a prodej zelené elektřiny. Státní rozpočet tudíž není zatížen, jako tomu bylo ve věcech Sloman Neptun
   (17) a Pearle
   (18); |
| --- | --- |

e)

žádné případné ztráty OeMAG nejsou hrazeny ze státního rozpočtu; úloha veřejných orgánů se omezuje na stanovování cen pro nákup a prodej zelené elektřiny. Státní rozpočet tudíž není zatížen, jako tomu bylo ve věcech Sloman Neptun
   (17) a Pearle
   (18);

| f) | společnost Energie-Control GmbH nemá žádný prostor pro volné uvážení ohledně udělování osvobození podle § 22c ZZE; |
| --- | --- |

f)

společnost Energie-Control GmbH nemá žádný prostor pro volné uvážení ohledně udělování osvobození podle § 22c ZZE;

| g) | celková částka, kterou dodavatelé elektřiny zaplatí středisku OeMAG, není mechanismem udělování výjimek dotčena. Mění se pouze rozdělení celkové částky mezi různé kategorie konečných spotřebitelů. |
| --- | --- |

g)

celková částka, kterou dodavatelé elektřiny zaplatí středisku OeMAG, není mechanismem udělování výjimek dotčena. Mění se pouze rozdělení celkové částky mezi různé kategorie konečných spotřebitelů.

3.2   Selektivita

| (29) | Rakousko uvádí, že osvobození energeticky náročných podniků nepředstavuje státní podporu, neboť není selektivní. |
| --- | --- |

(29)

Rakousko uvádí, že osvobození energeticky náročných podniků nepředstavuje státní podporu, neboť není selektivní.

| (30) | Rakousko připomíná, že energeticky náročné podniky jsou osvobozeny od financování podpory pro výrobce zelené elektřiny jen částečně. Musejí zaplatit vyrovnávací částku ve výši 0,5 % své čisté hodnoty výroby přímo středisku OeMAG a tudíž nadále přispívají k financování podpory pro výrobce zelené elektřiny. |
| --- | --- |

(30)

Rakousko připomíná, že energeticky náročné podniky jsou osvobozeny od financování podpory pro výrobce zelené elektřiny jen částečně. Musejí zaplatit vyrovnávací částku ve výši 0,5 % své čisté hodnoty výroby přímo středisku OeMAG a tudíž nadále přispívají k financování podpory pro výrobce zelené elektřiny.

| (31) | Rakousko na základě věci Adria-Wien Pipeline
   (19) tvrdí, že opatření není ani de iure omezené na určitá hospodářská odvětví, ani de facto selektivní. I kdyby se zjevně jednalo o selektivitu, je to v každém případě oprávněné logikou systému. |
| --- | --- |

(31)

Rakousko na základě věci Adria-Wien Pipeline
   (19) tvrdí, že opatření není ani de iure omezené na určitá hospodářská odvětví, ani de facto selektivní. I kdyby se zjevně jednalo o selektivitu, je to v každém případě oprávněné logikou systému.

| (32) | Selektivita de iure: Podle ZZE nejsou pro podporu způsobilá jen určitá hospodářská odvětví nebo podniky určité velikosti, ani se nepočítá s jinými kritérii selektivity. Rakousko své tvrzení podporuje argumentem, že z judikatury nevyplývá žádný odkaz, že pouhým stanovením určité čisté hodnoty výroby je splněno kritérium „selektivity“ potřebné pro existenci státní podpory. Kromě toho Rakousko poukazuje na to, že opatření nepředpokládá omezení na určitá hospodářská odvětví, ohledně velikosti podniku nebo jiná selektivní kritéria, a zdůrazňuje, že opatření se na základě časově omezeného režimu týká 19 různých hospodářských odvětví a asi 2 300 podniků. Z tohoto důvodu opatření není selektivní de iure. |
| --- | --- |

(32)

Selektivita de iure: Podle ZZE nejsou pro podporu způsobilá jen určitá hospodářská odvětví nebo podniky určité velikosti, ani se nepočítá s jinými kritérii selektivity. Rakousko své tvrzení podporuje argumentem, že z judikatury nevyplývá žádný odkaz, že pouhým stanovením určité čisté hodnoty výroby je splněno kritérium „selektivity“ potřebné pro existenci státní podpory. Kromě toho Rakousko poukazuje na to, že opatření nepředpokládá omezení na určitá hospodářská odvětví, ohledně velikosti podniku nebo jiná selektivní kritéria, a zdůrazňuje, že opatření se na základě časově omezeného režimu týká 19 různých hospodářských odvětví a asi 2 300 podniků. Z tohoto důvodu opatření není selektivní de iure.

| (33) | Selektivita de facto: Podle názoru rakouských orgánů dokazuje vysoký počet hospodářských odvětví a podniků, které mechanismus udělovaní výjimek využívají, a skutečnost, že opatření nepočítá s žádným omezením na určitá hospodářská odvětví, ohledně velikosti podniku nebo jinými selektivními kritérii, že opatření je de facto obecným opatřením. Toto stanovisko může být podpořeno věcí Adria-Wien Pipeline. Rakousko udává, že Soudní dvůr v této věci posoudil částečné proplacení energetické daně, které bylo přiznáno podnikům, jejichž energetické daně překročily 0,35 % jejich čisté hodnoty výroby. Soudní dvůr uvedl: „(...) vnitrostátní opatření, která předpokládají částečnou náhradu energetických daní ze zemního plynu a elektrické energie, nepředstavují státní podpory ve smyslu článku 92 Smlouvy o ES (...) [nyní článek 107 SFEU], pokud jsou poskytována všem podnikům v daném státě nezávisle na předmětu jejich činnosti (20).“ |
| --- | --- |

(33)

Selektivita de facto: Podle názoru rakouských orgánů dokazuje vysoký počet hospodářských odvětví a podniků, které mechanismus udělovaní výjimek využívají, a skutečnost, že opatření nepočítá s žádným omezením na určitá hospodářská odvětví, ohledně velikosti podniku nebo jinými selektivními kritérii, že opatření je de facto obecným opatřením. Toto stanovisko může být podpořeno věcí Adria-Wien Pipeline. Rakousko udává, že Soudní dvůr v této věci posoudil částečné proplacení energetické daně, které bylo přiznáno podnikům, jejichž energetické daně překročily 0,35 % jejich čisté hodnoty výroby. Soudní dvůr uvedl: „(...) vnitrostátní opatření, která předpokládají částečnou náhradu energetických daní ze zemního plynu a elektrické energie, nepředstavují státní podpory ve smyslu článku 92 Smlouvy o ES (...) [nyní článek 107 SFEU], pokud jsou poskytována všem podnikům v daném státě nezávisle na předmětu jejich činnosti (20).“

| (34) | Odůvodnění logikou systému: Pokud jde o strukturu mechanismu refinancování a udělování výjimek, Rakousko se domnívá, že diferenciace financování byla stanovena analogicky s dalšími systémy financovanými daněmi a odvody. Jelikož taková diferenciace zohledňuje kapacitu podniků, odpovídá logice systému, a tudíž nepředstavuje podporu. Rakousko se domnívá, že Komise zastávala toto stanovisko také ve dvou dřívějších rozhodnutích o státních podporách (21). |
| --- | --- |

(34)

Odůvodnění logikou systému: Pokud jde o strukturu mechanismu refinancování a udělování výjimek, Rakousko se domnívá, že diferenciace financování byla stanovena analogicky s dalšími systémy financovanými daněmi a odvody. Jelikož taková diferenciace zohledňuje kapacitu podniků, odpovídá logice systému, a tudíž nepředstavuje podporu. Rakousko se domnívá, že Komise zastávala toto stanovisko také ve dvou dřívějších rozhodnutích o státních podporách (21).

| (35) | Rakousko dále poukazuje na to, že mechanismus udělování výjimek nemá negativní vliv na přínosy pro životní prostředí, které má ZZE, jelikož se objem podpor na výrobu zelené elektřiny nesnížil. Pouze snížením environmentálních nákladů pro určité podniky je možné vytvořit udržitelný mechanismus financování zelené elektřiny, který je nezbytný pro zajištění podpory obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(35)

Rakousko dále poukazuje na to, že mechanismus udělování výjimek nemá negativní vliv na přínosy pro životní prostředí, které má ZZE, jelikož se objem podpor na výrobu zelené elektřiny nesnížil. Pouze snížením environmentálních nákladů pro určité podniky je možné vytvořit udržitelný mechanismus financování zelené elektřiny, který je nezbytný pro zajištění podpory obnovitelných zdrojů energie.

3.3   Slučitelnost

| (36) | Ohledně slučitelnosti Rakousko uvádí, že by ustanovení kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a mechanismus udělování výjimek mohly být použity analogicky. |
| --- | --- |

(36)

Ohledně slučitelnosti Rakousko uvádí, že by ustanovení kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a mechanismus udělování výjimek mohly být použity analogicky.

| (37) | Kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (bod odůvodnění 151 až 159) obsahuje předpisy týkající se státních podpor poskytovaných v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně. Předpokládají se dva typy posouzení: podpory v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně v případě ekologických daní upravovaných Společenstvím jsou tak považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud příjemci podpory platí alespoň minimální úroveň daně stanovené směrnicí o zdanění energie (22). Pokud opatření předpokládá snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně v případě ekologických daní upravovaných Společenstvím, které překračují tuto minimální úroveň daně, nebo snížení a osvobození v případě ekologických daní neupravovaných Společenstvím, musejí členské státy předložit podrobné údaje o nezbytnosti a přiměřenosti daného opatření. |
| --- | --- |

(37)

Kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (bod odůvodnění 151 až 159) obsahuje předpisy týkající se státních podpor poskytovaných v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně. Předpokládají se dva typy posouzení: podpory v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně v případě ekologických daní upravovaných Společenstvím jsou tak považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud příjemci podpory platí alespoň minimální úroveň daně stanovené směrnicí o zdanění energie (22). Pokud opatření předpokládá snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně v případě ekologických daní upravovaných Společenstvím, které překračují tuto minimální úroveň daně, nebo snížení a osvobození v případě ekologických daní neupravovaných Společenstvím, musejí členské státy předložit podrobné údaje o nezbytnosti a přiměřenosti daného opatření.

| (38) | V této souvislosti Rakousko navrhuje analogické použití kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, která se vztahuje na opatření v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně. Podle tvrzení Rakouska může být opatření posuzováno analogicky zejména s ustanoveními o ekologických daních upravovaných Společenstvím. Na tomto právním základě lze mechanismus udělování výjimek prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem, pokud příslušné podniky i nadále platí minimální úroveň daně stanovenou ve směrnici o zdanění energie, tedy 0,5 EUR/MWh, což v tomto případě již platí. Z toho vyplývá, že dodatečné osvobození od systému výkupní ceny v podobě částečného osvobození od poskytování příspěvku na jeho financování je možné považovat za slučitelné s vnitřním trhem, neboť zbývající částka k financování podpory na výrobu zelené elektřiny i nadále představuje doplněk k minimální dani z elektřiny. |
| --- | --- |

(38)

V této souvislosti Rakousko navrhuje analogické použití kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, která se vztahuje na opatření v podobě snížení ekologické daně nebo osvobození od ekologické daně. Podle tvrzení Rakouska může být opatření posuzováno analogicky zejména s ustanoveními o ekologických daních upravovaných Společenstvím. Na tomto právním základě lze mechanismus udělování výjimek prohlásit za slučitelný s vnitřním trhem, pokud příslušné podniky i nadále platí minimální úroveň daně stanovenou ve směrnici o zdanění energie, tedy 0,5 EUR/MWh, což v tomto případě již platí. Z toho vyplývá, že dodatečné osvobození od systému výkupní ceny v podobě částečného osvobození od poskytování příspěvku na jeho financování je možné považovat za slučitelné s vnitřním trhem, neboť zbývající částka k financování podpory na výrobu zelené elektřiny i nadále představuje doplněk k minimální dani z elektřiny.

| (39) | Rakousko se domnívá, že mechanismus udělování výjimek přinejmenším nepřímo přispívá k vyšší úrovni ochrany životního prostředí. V této souvislosti je mechanismus udělování výjimek nutný, aby se umožnilo celkové zvýšení částky, kterou spotřebitelé elektřiny platí za zelenou elektřinu. |
| --- | --- |

(39)

Rakousko se domnívá, že mechanismus udělování výjimek přinejmenším nepřímo přispívá k vyšší úrovni ochrany životního prostředí. V této souvislosti je mechanismus udělování výjimek nutný, aby se umožnilo celkové zvýšení částky, kterou spotřebitelé elektřiny platí za zelenou elektřinu.

| (40) | Rakouské orgány toto tvrzení dokládají porovnáním znění bodu odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách (23). Porovnáním formulace z obecného nařízení o blokových výjimkách v několika jazykových verzích dospěly rakouské orgány k závěru, že článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách je pojat šířeji než bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: zatímco snížení ekologických daní podle bodu odůvodnění 152 pokynů předpokládají zcela harmonizované daně z energie, lze z článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách odvodit, že úlevy na ekologických daních – jako jsou úlevy na dani z elektřiny podle směrnice o zdanění energie – jsou vyňaty již tehdy, pokud jsou v souladu se směrnicí o zdanění energie (směrnice 2003/96/ES). Z toho by vyplývalo, že předpisy týkající se daňových úlev, které jsou stanoveny ve směrnici o zdanění energie, jsou obsaženy také v mechanismu udělovaní výjimek pro energeticky náročné podniky. Logiku, hodnocení a regulační prvky směrnice o zdanění energie a na ni odkazující předpisy, jako je článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách, lze proto použít na navrhovaný mechanismus udělování výjimek. Jak mechanismus udělování výjimek, tak rakouský systém poplatků za spotřebu elektřiny tak splnily podmínky směrnice o zdanění energie a jsou proto podle článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách oprávněné, příp. analogicky s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelné s vnitřním trhem (24). |
| --- | --- |

(40)

Rakouské orgány toto tvrzení dokládají porovnáním znění bodu odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách (23). Porovnáním formulace z obecného nařízení o blokových výjimkách v několika jazykových verzích dospěly rakouské orgány k závěru, že článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách je pojat šířeji než bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: zatímco snížení ekologických daní podle bodu odůvodnění 152 pokynů předpokládají zcela harmonizované daně z energie, lze z článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách odvodit, že úlevy na ekologických daních – jako jsou úlevy na dani z elektřiny podle směrnice o zdanění energie – jsou vyňaty již tehdy, pokud jsou v souladu se směrnicí o zdanění energie (směrnice 2003/96/ES). Z toho by vyplývalo, že předpisy týkající se daňových úlev, které jsou stanoveny ve směrnici o zdanění energie, jsou obsaženy také v mechanismu udělovaní výjimek pro energeticky náročné podniky. Logiku, hodnocení a regulační prvky směrnice o zdanění energie a na ni odkazující předpisy, jako je článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách, lze proto použít na navrhovaný mechanismus udělování výjimek. Jak mechanismus udělování výjimek, tak rakouský systém poplatků za spotřebu elektřiny tak splnily podmínky směrnice o zdanění energie a jsou proto podle článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách oprávněné, příp. analogicky s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelné s vnitřním trhem (24).

| (41) | V této souvislosti rakouské orgány připomínají, že se během přípravy kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí objevily ze strany členských států kritické reakce. Rakousko dále odkazuje na „Společný dokument o revizi Pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a směrnice o zdanění energie“ ze dne 7. prosince 2006 (25). V tomto společném dokumentu bylo zdůrazněno, že členské státy potřebují flexibilitu, aby mohly provádět smysluplné diferenciace. K povaze a logice ekologických daní a odvodů patří také osvobození nebo diferenciované sazby. Členské státy se tímto vyslovily pro široký výklad pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(41)

V této souvislosti rakouské orgány připomínají, že se během přípravy kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí objevily ze strany členských států kritické reakce. Rakousko dále odkazuje na „Společný dokument o revizi Pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a směrnice o zdanění energie“ ze dne 7. prosince 2006 (25). V tomto společném dokumentu bylo zdůrazněno, že členské státy potřebují flexibilitu, aby mohly provádět smysluplné diferenciace. K povaze a logice ekologických daní a odvodů patří také osvobození nebo diferenciované sazby. Členské státy se tímto vyslovily pro široký výklad pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a obecného nařízení o blokových výjimkách.

| (42) | Rakousko nakonec podrobně uvádí, že podobné systémy existují také v dalších členských státech, a zdůrazňuje, že ZZE je ve velké míře srovnatelný s ustanoveními německého zákona o obnovitelných energiích (EEG). Jelikož rakouské energeticky náročné podniky konkurují podnikům v jiných členských státech (např. v Německu) a ve třetích zemích, má mechanismus udělování výjimek zásadní význam pro to, aby se zabránilo znevýhodnění v mezinárodní hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(42)

Rakousko nakonec podrobně uvádí, že podobné systémy existují také v dalších členských státech, a zdůrazňuje, že ZZE je ve velké míře srovnatelný s ustanoveními německého zákona o obnovitelných energiích (EEG). Jelikož rakouské energeticky náročné podniky konkurují podnikům v jiných členských státech (např. v Německu) a ve třetích zemích, má mechanismus udělování výjimek zásadní význam pro to, aby se zabránilo znevýhodnění v mezinárodní hospodářské soutěži.

4.   STANOVISKA TŘETÍCH STRAN

| (43) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení předložila stanovisko rakouská Spolková komora pracovníků a zaměstnanců. Tato komora, která má 3,2 milionu členů, se domnívá, že systém financování ZZE představuje státní podporu. Kromě toho nesdílí názor Rakouska o slučitelnosti mechanismu udělování výjimek ve prospěch velkých spotřebitelů elektřiny s pravidly pro poskytování státní podpory. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců zdůrazňuje, že mechanismus vede k dodatečnému zatížení malých a středních podniků a domácností, které jsou povinny nést dodatečné náklady spojené se zelenou elektřinou, aniž by byly hlavními spotřebiteli. Tato situace vede k narušení hospodářské soutěže na úkor malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(43)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení předložila stanovisko rakouská Spolková komora pracovníků a zaměstnanců. Tato komora, která má 3,2 milionu členů, se domnívá, že systém financování ZZE představuje státní podporu. Kromě toho nesdílí názor Rakouska o slučitelnosti mechanismu udělování výjimek ve prospěch velkých spotřebitelů elektřiny s pravidly pro poskytování státní podpory. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců zdůrazňuje, že mechanismus vede k dodatečnému zatížení malých a středních podniků a domácností, které jsou povinny nést dodatečné náklady spojené se zelenou elektřinou, aniž by byly hlavními spotřebiteli. Tato situace vede k narušení hospodářské soutěže na úkor malých a středních podniků.

| (44) | Spolková komora pracovníků a zaměstnanců ve svém stanovisku odkazuje na rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 (26), v němž Komise výkupní ceny již posoudila jako státní podporu. Jelikož se od té doby právní rámec pro výkupní ceny nezměnil, představuje systém podpor navrhovaný ve znění ZZE z roku 2008 i nadále státní podporu. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců se proto ptá, jak může Rakousko nyní zastávat odlišný postoj, než vyjádřilo v oznámení dřívějšího znění ZZE. |
| --- | --- |

(44)

Spolková komora pracovníků a zaměstnanců ve svém stanovisku odkazuje na rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 (26), v němž Komise výkupní ceny již posoudila jako státní podporu. Jelikož se od té doby právní rámec pro výkupní ceny nezměnil, představuje systém podpor navrhovaný ve znění ZZE z roku 2008 i nadále státní podporu. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců se proto ptá, jak může Rakousko nyní zastávat odlišný postoj, než vyjádřilo v oznámení dřívějšího znění ZZE.

| (45) | Komora nesdílí postoj Rakouska, že lze osvobození velkých spotřebitelů od povinnosti odběru, kterou upravuje ZZE, postavit na stejnou úroveň se stropem daně z energie. S odkazem na dřívější rozhodnutí Komise o schválení stropu daně z energie by Rakousko nyní neoprávněně požádalo také o schválení mechanismu udělování výjimek pro velké odběratele elektřiny. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců se však domnívá, že tato analogie je nepřípustná. |
| --- | --- |

(45)

Komora nesdílí postoj Rakouska, že lze osvobození velkých spotřebitelů od povinnosti odběru, kterou upravuje ZZE, postavit na stejnou úroveň se stropem daně z energie. S odkazem na dřívější rozhodnutí Komise o schválení stropu daně z energie by Rakousko nyní neoprávněně požádalo také o schválení mechanismu udělování výjimek pro velké odběratele elektřiny. Spolková komora pracovníků a zaměstnanců se však domnívá, že tato analogie je nepřípustná.

| (46) | Strop daně z energie tak představuje daňovou podporu, s jejíž pomocí má být alespoň nepřímo dosaženo zlepšení ochrany životního prostředí, zatímco osvobození od povinnosti odběru pro energeticky náročné podniky nemůže z důvodu chybějících ekologických cílů spadat pod pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(46)

Strop daně z energie tak představuje daňovou podporu, s jejíž pomocí má být alespoň nepřímo dosaženo zlepšení ochrany životního prostředí, zatímco osvobození od povinnosti odběru pro energeticky náročné podniky nemůže z důvodu chybějících ekologických cílů spadat pod pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (47) | Jelikož ZZE upravuje zejména osvobození velkých spotřebitelů od této povinnosti odběru, nemůže být toto ustanovení považováno za snížení nebo osvobození od ekologické daně ve smyslu kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož ZZE upravuje zejména osvobození velkých spotřebitelů od této povinnosti odběru, nemůže být toto ustanovení považováno za snížení nebo osvobození od ekologické daně ve smyslu kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (48) | I kdyby bylo možné kapitolu 4 použít analogicky, nebyl by mechanismus udělování výjimek slučitelný s příslušnými ustanoveními z těchto důvodů: Opatření neobsahuje žádné omezení na 10 let. Kromě toho by mohlo být případné zvýšení výrobních nákladů v příslušných hospodářských odvětvích (např. v odvětví papíru, oceli) přeneseno na odběratele, neboť cenová elasticita je za stávajících tržních podmínek dostatečně velká. Tímto mechanismus udělování výjimek nesplňuje podmínku uvedenou v bodě odůvodnění 158 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(48)

I kdyby bylo možné kapitolu 4 použít analogicky, nebyl by mechanismus udělování výjimek slučitelný s příslušnými ustanoveními z těchto důvodů: Opatření neobsahuje žádné omezení na 10 let. Kromě toho by mohlo být případné zvýšení výrobních nákladů v příslušných hospodářských odvětvích (např. v odvětví papíru, oceli) přeneseno na odběratele, neboť cenová elasticita je za stávajících tržních podmínek dostatečně velká. Tímto mechanismus udělování výjimek nesplňuje podmínku uvedenou v bodě odůvodnění 158 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (49) | Osvobození by dále ani nebylo přiměřené, neboť energeticky nároční spotřebitelé nemusejí odebírat zelenou elektřinu, tudíž by došlo ke zpoždění ve vývoji cen alternativní energie směrem k tržním cenám. Malé a střední podniky a domácnosti by kromě toho hradily dodatečné náklady na výrobu zelené elektřiny samy, přestože spotřebovávají jen malé množství energie. Proto není splněna ani podmínka uvedená v bodě odůvodnění 159 písm. a) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(49)

Osvobození by dále ani nebylo přiměřené, neboť energeticky nároční spotřebitelé nemusejí odebírat zelenou elektřinu, tudíž by došlo ke zpoždění ve vývoji cen alternativní energie směrem k tržním cenám. Malé a střední podniky a domácnosti by kromě toho hradily dodatečné náklady na výrobu zelené elektřiny samy, přestože spotřebovávají jen malé množství energie. Proto není splněna ani podmínka uvedená v bodě odůvodnění 159 písm. a) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (50) | Neexistují ani žádné dohody ve smyslu bodu odůvodnění 159 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, které by příslušné velké spotřebitele elektřiny zavazovaly k dosažení cílů stanovených v ZZE. Mechanismus udělování výjimek ve prospěch velkých spotřebitelů tedy neslouží k tomu, aby se zvýšila jejich energetická účinnost nebo ekologické využívání energie, nýbrž je naopak vylučuje z veškeré účasti na dosahování ekologických cílů na úrovni EU. |
| --- | --- |

(50)

Neexistují ani žádné dohody ve smyslu bodu odůvodnění 159 písm. c) pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, které by příslušné velké spotřebitele elektřiny zavazovaly k dosažení cílů stanovených v ZZE. Mechanismus udělování výjimek ve prospěch velkých spotřebitelů tedy neslouží k tomu, aby se zvýšila jejich energetická účinnost nebo ekologické využívání energie, nýbrž je naopak vylučuje z veškeré účasti na dosahování ekologických cílů na úrovni EU.

| (51) | Z hlediska Spolkové komory pracovníků a zaměstnanců je proto příslušný § 22 ZZE zvláštní provozní podporou, která nespadá pod pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, neboť nemá žádný přínos pro životní prostředí. Jelikož podpora není časově omezená, ani se postupem času nesnižuje, a časem by mohla vést k narušení hospodářské soutěže především na úkor malých a středních podniků, neměla by být podle Komory schválena. |
| --- | --- |

(51)

Z hlediska Spolkové komory pracovníků a zaměstnanců je proto příslušný § 22 ZZE zvláštní provozní podporou, která nespadá pod pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, neboť nemá žádný přínos pro životní prostředí. Jelikož podpora není časově omezená, ani se postupem času nesnižuje, a časem by mohla vést k narušení hospodářské soutěže především na úkor malých a středních podniků, neměla by být podle Komory schválena.

5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (52) | Komise posoudila oznámené opatření na základě článku 107 a násl. SFEU a článku 61 a násl. Dohody o EHP (27). |
| --- | --- |

(52)

Komise posoudila oznámené opatření na základě článku 107 a násl. SFEU a článku 61 a násl. Dohody o EHP (27).

| (53) | Komise nejprve poukazuje na to, že oznámený zákon obsahuje dvě samostatná opatření, která byla obě v rámci rozhodnutí Komise ze dne 22. července 2009 posouzena z hlediska státní podpory (28). Na jedné straně ZZE počítá s podporami ve formě výkupních cen ve prospěch výrobců zelené elektřiny. Na druhé straně obsahuje ZZE doložku, podle které mohou být energeticky náročné podniky – za určitých podmínek – (částečně) osvobozeny od povinnosti platit výkupní cenu. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 schválila výkupní ceny ve prospěch výrobců zelené elektřiny jako podporu slučitelnou s vnitřním trhem, zároveň však vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti mechanismu udělování výjimek s pravidly pro poskytování státní podpory. Z tohoto důvodu zahájila pro tuto část ZZE formální vyšetřovací řízení. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 sice schválila podporu výrobcům zelené elektřiny jako státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem, nezaujala však konečné stanovisko k otázce, zda osvobození energeticky náročných podniků od povinnosti odběru představuje státní podporu, a pokud ano, zda je mechanismus udělování výjimek slučitelný s pravidly pro poskytování státní podpory. Tyto otázky byly předmětem formálního vyšetřovacího řízení, které předcházelo tomuto rozhodnutí. Jak je vysvětleno níže, je však klasifikace finančních prostředků rozdělovaných prostřednictvím OeMAG mezi výrobce zelené elektřiny jako státních zdrojů v rozhodnutí ze dne 22. července 2009 důležitá pro zjišťování státních zdrojů v mechanismu, který osvobozuje energeticky náročné podniky od přispívání k těmto prostředkům. |
| --- | --- |

(53)

Komise nejprve poukazuje na to, že oznámený zákon obsahuje dvě samostatná opatření, která byla obě v rámci rozhodnutí Komise ze dne 22. července 2009 posouzena z hlediska státní podpory (28). Na jedné straně ZZE počítá s podporami ve formě výkupních cen ve prospěch výrobců zelené elektřiny. Na druhé straně obsahuje ZZE doložku, podle které mohou být energeticky náročné podniky – za určitých podmínek – (částečně) osvobozeny od povinnosti platit výkupní cenu. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 schválila výkupní ceny ve prospěch výrobců zelené elektřiny jako podporu slučitelnou s vnitřním trhem, zároveň však vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti mechanismu udělování výjimek s pravidly pro poskytování státní podpory. Z tohoto důvodu zahájila pro tuto část ZZE formální vyšetřovací řízení. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 sice schválila podporu výrobcům zelené elektřiny jako státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem, nezaujala však konečné stanovisko k otázce, zda osvobození energeticky náročných podniků od povinnosti odběru představuje státní podporu, a pokud ano, zda je mechanismus udělování výjimek slučitelný s pravidly pro poskytování státní podpory. Tyto otázky byly předmětem formálního vyšetřovacího řízení, které předcházelo tomuto rozhodnutí. Jak je vysvětleno níže, je však klasifikace finančních prostředků rozdělovaných prostřednictvím OeMAG mezi výrobce zelené elektřiny jako státních zdrojů v rozhodnutí ze dne 22. července 2009 důležitá pro zjišťování státních zdrojů v mechanismu, který osvobozuje energeticky náročné podniky od přispívání k těmto prostředkům.

5.1   Existence státní podpory

| (54) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud 1) zvýhodňuje příjemce podpory, 2) je financované státem nebo ze státních prostředků, 3) zvýhodňuje jednotlivé podniky nebo odvětví výroby a 4) pokud může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(54)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pokud 1) zvýhodňuje příjemce podpory, 2) je financované státem nebo ze státních prostředků, 3) zvýhodňuje jednotlivé podniky nebo odvětví výroby a 4) pokud může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

5.1.1   Zvýhodnění

| (55) | Vyplývá-li údajné zvýhodnění z osvobození nebo částečného osvobození od regulačního poplatku, je třeba výslovně objasnit, zda státní opatření v rámci zákonného systému zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU oproti jiným podnikům, které se z hlediska účelu daného opatření nacházejí de jure a de facto ve srovnatelné situaci (29). |
| --- | --- |

(55)

Vyplývá-li údajné zvýhodnění z osvobození nebo částečného osvobození od regulačního poplatku, je třeba výslovně objasnit, zda státní opatření v rámci zákonného systému zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU oproti jiným podnikům, které se z hlediska účelu daného opatření nacházejí de jure a de facto ve srovnatelné situaci (29).

| (56) | V tomto případě mělo být cílem daného opatření získat od spotřebitelů elektřiny příjmy, kterými by se financovala výroba zelené elektřiny. Energeticky náročné podniky se nacházejí de jure a de facto ve stejné situaci jako všichni ostatní spotřebitelé elektřiny, neboť všichni spotřebovávají elektřinu a odebírají svou elektřinu od dodavatelů, kteří jsou zase povinni nakupovat určité množství zelené elektřiny za zákonem nebo nařízením stanovenou pevnou cenu (zúčtovací cenu). Pokud neexistuje mechanismus udělování výjimek, platí energeticky náročné podniky dodavatelům elektřiny dodatečné náklady na zelenou elektřinu, které jsou zahrnuty do jejich vyúčtování za elektřinu. Tak dodavatelé elektřiny předávají své dodatečné náklady vyplývající z jejich povinnosti nakupovat zelenou elektřinu od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny. Zároveň ostatní spotřebitelé elektřiny, kteří se nacházejí ve stejné skutkové a právní situaci, neboť všichni nakupují elektřinu, tuto možnost nemají. Z tohoto důvodu mechanismus udělování výjimek zvýhodňuje energeticky náročné podniky oproti všem ostatním spotřebitelům elektřiny. |
| --- | --- |

(56)

V tomto případě mělo být cílem daného opatření získat od spotřebitelů elektřiny příjmy, kterými by se financovala výroba zelené elektřiny. Energeticky náročné podniky se nacházejí de jure a de facto ve stejné situaci jako všichni ostatní spotřebitelé elektřiny, neboť všichni spotřebovávají elektřinu a odebírají svou elektřinu od dodavatelů, kteří jsou zase povinni nakupovat určité množství zelené elektřiny za zákonem nebo nařízením stanovenou pevnou cenu (zúčtovací cenu). Pokud neexistuje mechanismus udělování výjimek, platí energeticky náročné podniky dodavatelům elektřiny dodatečné náklady na zelenou elektřinu, které jsou zahrnuty do jejich vyúčtování za elektřinu. Tak dodavatelé elektřiny předávají své dodatečné náklady vyplývající z jejich povinnosti nakupovat zelenou elektřinu od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny. Zároveň ostatní spotřebitelé elektřiny, kteří se nacházejí ve stejné skutkové a právní situaci, neboť všichni nakupují elektřinu, tuto možnost nemají. Z tohoto důvodu mechanismus udělování výjimek zvýhodňuje energeticky náročné podniky oproti všem ostatním spotřebitelům elektřiny.

| (57) | Na základě osvobození poskytnutého společností E-Control GmbH však mají energeticky náročné podniky nárok na to, aby jim nebyla dodávána zelená elektřina, a dodavatelům elektřiny je zákonem zakázáno přenášet na osvobozené podniky náklady, které jim vznikají v důsledku jejich závazku nakupovat zelenou elektřinu od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny. Namísto toho energeticky náročné podniky odvádějí tomuto středisku 0,5 % své čisté hodnoty výroby. |
| --- | --- |

(57)

Na základě osvobození poskytnutého společností E-Control GmbH však mají energeticky náročné podniky nárok na to, aby jim nebyla dodávána zelená elektřina, a dodavatelům elektřiny je zákonem zakázáno přenášet na osvobozené podniky náklady, které jim vznikají v důsledku jejich závazku nakupovat zelenou elektřinu od střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny. Namísto toho energeticky náročné podniky odvádějí tomuto středisku 0,5 % své čisté hodnoty výroby.

| (58) | Z tohoto důvodu mechanismus udělování výjimek vede k tomu, že je příspěvek energeticky náročných podniků k příjmům střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny od určité výše omezen. Jsou tedy ve smyslu právních předpisů osvobozeny od poplatku, který by v obvyklých tržních podmínkách musely uhradit. Z toho plyne, že podniky, které mohou využít mechanismu udělování výjimek, jsou zvýhodněny. |
| --- | --- |

(58)

Z tohoto důvodu mechanismus udělování výjimek vede k tomu, že je příspěvek energeticky náročných podniků k příjmům střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny od určité výše omezen. Jsou tedy ve smyslu právních předpisů osvobozeny od poplatku, který by v obvyklých tržních podmínkách musely uhradit. Z toho plyne, že podniky, které mohou využít mechanismu udělování výjimek, jsou zvýhodněny.

| (59) | Podle údajů rakouských orgánů by úleva mohla ročně činit celkem až 44 mil. EUR (30). Opatření tudíž pro tyto energeticky náročné podniky představuje zvýhodnění. |
| --- | --- |

(59)

Podle údajů rakouských orgánů by úleva mohla ročně činit celkem až 44 mil. EUR (30). Opatření tudíž pro tyto energeticky náročné podniky představuje zvýhodnění.

5.1.2   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Podle ustálené judikatury může být výhoda definována jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU pouze tehdy, pokud je přidělena přímo nebo nepřímo ze státních prostředků a použití těchto prostředků lze přičíst státu (31).

| (60) | V tomto ohledu předložilo Rakousko dvojí tvrzení. Za prvé, prostředky spadající pod kontrolu střediska OeMAG nelze přičítat státu. Za druhé, i kdyby byly prostředky kontrolované OeMAG přičitatelné státu, snížení příjmů OeMAG v důsledku mechanismu udělování výjimek neznamená snížení státních prostředků, neboť na úrovni nižší než je středisko OeMAG (tedy na úrovni energeticky náročných spotřebitelů a obchodníků s elektřinou) nedochází k účasti státu. |
| --- | --- |

(60)

V tomto ohledu předložilo Rakousko dvojí tvrzení. Za prvé, prostředky spadající pod kontrolu střediska OeMAG nelze přičítat státu. Za druhé, i kdyby byly prostředky kontrolované OeMAG přičitatelné státu, snížení příjmů OeMAG v důsledku mechanismu udělování výjimek neznamená snížení státních prostředků, neboť na úrovni nižší než je středisko OeMAG (tedy na úrovni energeticky náročných spotřebitelů a obchodníků s elektřinou) nedochází k účasti státu.

| (61) | Komise zjišťuje, že mechanismus udělování výjimek pro energeticky náročné podniky snižuje příjmy střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny (OeMAG), neboť dodavatelé elektřiny nemusejí kupovat zelenou elektřinu pro energeticky náročné podniky, kterým bylo poskytnuto osvobození, a přímé platby energeticky náročných podniků středisku OeMAG jsou nižší než částky, jež by OeMAG získalo, kdyby energeticky náročné podniky nebyly osvobozeny. |
| --- | --- |

(61)

Komise zjišťuje, že mechanismus udělování výjimek pro energeticky náročné podniky snižuje příjmy střediska pro nákup a prodej zelené elektřiny (OeMAG), neboť dodavatelé elektřiny nemusejí kupovat zelenou elektřinu pro energeticky náročné podniky, kterým bylo poskytnuto osvobození, a přímé platby energeticky náročných podniků středisku OeMAG jsou nižší než částky, jež by OeMAG získalo, kdyby energeticky náročné podniky nebyly osvobozeny.

| (62) | Komise proto musí zjistit, zda prostředky kontrolované střediskem pro nákup a prodej zelené elektřiny OeMAG představují na základě ZZE státní prostředky. Pokud by tomu tak bylo, vedlo by posuzované opatření ke snížení státních příjmů, a tudíž by bylo financované ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(62)

Komise proto musí zjistit, zda prostředky kontrolované střediskem pro nákup a prodej zelené elektřiny OeMAG představují na základě ZZE státní prostředky. Pokud by tomu tak bylo, vedlo by posuzované opatření ke snížení státních příjmů, a tudíž by bylo financované ze státních prostředků.

| (63) | Ve věci Essent
   (32) byla společnost SEP, jež je ve vlastnictví různých nizozemských výrobců elektřiny, pověřena státem provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tedy výběrem poplatků uložených uživatelům energetické sítě. Podle právních předpisů mohla společnost SEP použít příjmy z odvodů pouze k zákonem stanovenému účelu, tj. k vyrovnání uvízlých nákladů, které vznikly elektrárenským společnostem v souvislosti s liberalizací trhu s elektřinou. |
| --- | --- |

(63)

Ve věci Essent
   (32) byla společnost SEP, jež je ve vlastnictví různých nizozemských výrobců elektřiny, pověřena státem provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tedy výběrem poplatků uložených uživatelům energetické sítě. Podle právních předpisů mohla společnost SEP použít příjmy z odvodů pouze k zákonem stanovenému účelu, tj. k vyrovnání uvízlých nákladů, které vznikly elektrárenským společnostem v souvislosti s liberalizací trhu s elektřinou.

| (64) | Podle rozsudku Soudního dvora představují odvody vybírané společností SEP státní prostředky, jelikož jsou splněny následující podmínky:






  a) | příplatek k ceně je odvodem, který byl uložen soukromým podnikům aktem orgánu veřejné správy (bod odůvodnění 47 a 66 rozsudku); |
| --- | --- | --- |

(64)

Podle rozsudku Soudního dvora představují odvody vybírané společností SEP státní prostředky, jelikož jsou splněny následující podmínky:

a)

příplatek k ceně je odvodem, který byl uložen soukromým podnikům aktem orgánu veřejné správy (bod odůvodnění 47 a 66 rozsudku);

| b) | společnost SEP byla státem pověřena provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tj. výběrem poplatku (bod odůvodnění 68); |
| --- | --- |

b)

společnost SEP byla státem pověřena provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tj. výběrem poplatku (bod odůvodnění 68);

| c) | společnost SEP nemá žádnou možnost používat výnos z poplatku k jiným než zákonem stanoveným účelům a je v tomto úkolu přísně kontrolována (bod odůvodnění 69). |
| --- | --- |

c)

společnost SEP nemá žádnou možnost používat výnos z poplatku k jiným než zákonem stanoveným účelům a je v tomto úkolu přísně kontrolována (bod odůvodnění 69).

| (65) | Z rozsudku jasně vyplývá, že případ PreussenElektra není srovnatelný, jelikož v německém rámci, který byl Soudním dvorem posuzován, podle rozsudku “...podniky nebyly státem oprávněny, aby spravovaly státní prostředky, ale měly povinnost výkupu prostřednictvím svých vlastních finančních prostředků.“ (33) Komise poté ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 poznamenala, že v daném případě bylo středisko OeMAG zřízeno rakouským státem, který mu udělil licenci, a na základě statutu bylo pověřeno úkolem spravovat prostředky určené na podporu zelené elektřiny. Z toho Komise vyvodila, že soukromá povaha střediska OeMAG nepostačuje ke zjištění, že opatření neobsahuje státní podporu. Komise zejména zjistila, že oznámené opatření není srovnatelné se systémem PreussenElektra. Zatímco rámec případu PreussenElektra upravoval pouze obchodní vztah mezi soukromými podniky bez zásahu zprostředkujícího subjektu, rakouský zákon o zelené elektřině pověřil středisko OeMAG vybíráním a rozdělováním prostředků určených na podporu výroby zelené elektřiny. |
| --- | --- |

(65)

Z rozsudku jasně vyplývá, že případ PreussenElektra není srovnatelný, jelikož v německém rámci, který byl Soudním dvorem posuzován, podle rozsudku “...podniky nebyly státem oprávněny, aby spravovaly státní prostředky, ale měly povinnost výkupu prostřednictvím svých vlastních finančních prostředků.“ (33) Komise poté ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 poznamenala, že v daném případě bylo středisko OeMAG zřízeno rakouským státem, který mu udělil licenci, a na základě statutu bylo pověřeno úkolem spravovat prostředky určené na podporu zelené elektřiny. Z toho Komise vyvodila, že soukromá povaha střediska OeMAG nepostačuje ke zjištění, že opatření neobsahuje státní podporu. Komise zejména zjistila, že oznámené opatření není srovnatelné se systémem PreussenElektra. Zatímco rámec případu PreussenElektra upravoval pouze obchodní vztah mezi soukromými podniky bez zásahu zprostředkujícího subjektu, rakouský zákon o zelené elektřině pověřil středisko OeMAG vybíráním a rozdělováním prostředků určených na podporu výroby zelené elektřiny.

| (66) | Soudní dvůr mimo to případ odlišuje od právních věcí Pearle a PreussenElektra. Ve věci Pearle nebylo použití prostředků vybíraných profesním subjektem úředně předepsáno, nýbrž bylo soukromou reklamní kampaní. Ve věci PreussenElektra použily soukromé společnosti dodávající elektřinu, na které se vztahovala povinnost odběru zelené elektřiny za pevnou cenu, své vlastní prostředky, a nikoli příjmy z poplatku vybíraného pro stát (body 72 až 74). |
| --- | --- |

(66)

Soudní dvůr mimo to případ odlišuje od právních věcí Pearle a PreussenElektra. Ve věci Pearle nebylo použití prostředků vybíraných profesním subjektem úředně předepsáno, nýbrž bylo soukromou reklamní kampaní. Ve věci PreussenElektra použily soukromé společnosti dodávající elektřinu, na které se vztahovala povinnost odběru zelené elektřiny za pevnou cenu, své vlastní prostředky, a nikoli příjmy z poplatku vybíraného pro stát (body 72 až 74).

| (67) | Komise proto musí posoudit, zda středisko OeMAG v daném případě bylo podobně jako společnost SEP státem pověřeno výběrem a správou poplatku nebo zda OeMAG používalo své vlastní prostředky stejně, jako tomu bylo ve věci PreussenElektra
   (34). |
| --- | --- |

(67)

Komise proto musí posoudit, zda středisko OeMAG v daném případě bylo podobně jako společnost SEP státem pověřeno výběrem a správou poplatku nebo zda OeMAG používalo své vlastní prostředky stejně, jako tomu bylo ve věci PreussenElektra
   (34).

| (68) | Existence podpory: Komise musí nejprve zjistit, zda prostředky vybírané střediskem OeMAG představují poplatek. Komise k tomu poznamenává, že § 10 a § 19 ZZE zavazují dodavatele elektřiny k tomu, aby odebírali určité množství zelené elektřiny za cenu vyšší, než je tržní cena; tato cena je tzv. zúčtovací cena. Podle § 22b ZZE je výše zúčtovací ceny stanovována každoročně spolkovým ministrem hospodářství a práce; § 22b ZZE stanoví standardní hodnoty. Z tohoto důvodu rozdíl mezi tržní cenou elektřiny a zúčtovací cenou stanovenou aktem veřejného orgánu představuje poplatek za elektřinu. V daném případě a na rozdíl od případu PreussenElektra není tato částka placena jiným účastníkům na trhu, kteří provádějí obvyklé obchodní činnosti, takže Soudní dvůr vycházel z toho, že se tam nejedná o státní prostředky. V tomto případě se naopak platí subjektu, který je zvláště pověřen výběrem a rozdělením těchto prostředků výlučně pro účely veřejného zájmu. |
| --- | --- |

(68)

Existence podpory: Komise musí nejprve zjistit, zda prostředky vybírané střediskem OeMAG představují poplatek. Komise k tomu poznamenává, že § 10 a § 19 ZZE zavazují dodavatele elektřiny k tomu, aby odebírali určité množství zelené elektřiny za cenu vyšší, než je tržní cena; tato cena je tzv. zúčtovací cena. Podle § 22b ZZE je výše zúčtovací ceny stanovována každoročně spolkovým ministrem hospodářství a práce; § 22b ZZE stanoví standardní hodnoty. Z tohoto důvodu rozdíl mezi tržní cenou elektřiny a zúčtovací cenou stanovenou aktem veřejného orgánu představuje poplatek za elektřinu. V daném případě a na rozdíl od případu PreussenElektra není tato částka placena jiným účastníkům na trhu, kteří provádějí obvyklé obchodní činnosti, takže Soudní dvůr vycházel z toho, že se tam nejedná o státní prostředky. V tomto případě se naopak platí subjektu, který je zvláště pověřen výběrem a rozdělením těchto prostředků výlučně pro účely veřejného zájmu.

| (69) | Jmenování soukromého subjektu pro výběr a správu poplatku: ZZE počítá s tím, že tento poplatek nebude vybírán státem, nýbrž právním subjektem, který vlastní koncesi jako středisko pro nákup a prodej zelené elektřiny. OeMAG je nyní střediskem s koncesí pro nákup a prodej zelené elektřiny pro celé území Rakouska. Prostřednictvím této koncese je OeMAG pověřeno provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tedy výběrem poplatků ve formě zúčtovací ceny od všech dodavatelů elektřiny. |
| --- | --- |

(69)

Jmenování soukromého subjektu pro výběr a správu poplatku: ZZE počítá s tím, že tento poplatek nebude vybírán státem, nýbrž právním subjektem, který vlastní koncesi jako středisko pro nákup a prodej zelené elektřiny. OeMAG je nyní střediskem s koncesí pro nákup a prodej zelené elektřiny pro celé území Rakouska. Prostřednictvím této koncese je OeMAG pověřeno provozováním služby obecného hospodářského zájmu, tedy výběrem poplatků ve formě zúčtovací ceny od všech dodavatelů elektřiny.

| (70) | Dodavatelé elektřiny se mohou obecně sami rozhodnout, zda poplatek přenesou na spotřebitele, a z hospodářského hlediska lze předpokládat, že tak zpravidla také činí. ZZE jim však zakazuje přenášet poplatek na energeticky náročné podniky, které jsou podle § 22c ZZE osvobozeny od povinnosti odběru zelené elektřiny. |
| --- | --- |

(70)

Dodavatelé elektřiny se mohou obecně sami rozhodnout, zda poplatek přenesou na spotřebitele, a z hospodářského hlediska lze předpokládat, že tak zpravidla také činí. ZZE jim však zakazuje přenášet poplatek na energeticky náročné podniky, které jsou podle § 22c ZZE osvobozeny od povinnosti odběru zelené elektřiny.

| (71) | Komise z toho vyvozuje, že středisko OeMAG bylo státem pověřeno provozováním služby obecného hospodářského zájmu vybírat a spravovat tento poplatek. |
| --- | --- |

(71)

Komise z toho vyvozuje, že středisko OeMAG bylo státem pověřeno provozováním služby obecného hospodářského zájmu vybírat a spravovat tento poplatek.

| (72) | Použití prostředků k zákonem stanovenému účelu a kontrola prostředků: Komise zjistila, že OeMAG musí podle § 23 ZZE spravovat příjmy ze zúčtovací ceny na zvláštním bankovním účtu. Prostředky převedené na tento účet smí být použity výlučně k odběru zelené elektřiny. OeMAG musí kdykoli umožnit spolkovému ministrovi hospodářství a práce a rakouskému účetnímu dvoru nahlédnout do veškerých podkladů souvisejících s tímto účtem. Nezávisle na struktuře vlastníků OeMAG je rakouský účetní dvůr podle § 15 ZZE povinen provádět u střediska OeMAG následné kontroly. |
| --- | --- |

(72)

Použití prostředků k zákonem stanovenému účelu a kontrola prostředků: Komise zjistila, že OeMAG musí podle § 23 ZZE spravovat příjmy ze zúčtovací ceny na zvláštním bankovním účtu. Prostředky převedené na tento účet smí být použity výlučně k odběru zelené elektřiny. OeMAG musí kdykoli umožnit spolkovému ministrovi hospodářství a práce a rakouskému účetnímu dvoru nahlédnout do veškerých podkladů souvisejících s tímto účtem. Nezávisle na struktuře vlastníků OeMAG je rakouský účetní dvůr podle § 15 ZZE povinen provádět u střediska OeMAG následné kontroly.

| (73) | Komise z toho vyvozuje, že OeMAG musí prostředky používat k zákonem stanovenému účelu a že stát provádí přísnou kontrolu použití prostředků. |
| --- | --- |

(73)

Komise z toho vyvozuje, že OeMAG musí prostředky používat k zákonem stanovenému účelu a že stát provádí přísnou kontrolu použití prostředků.

| (74) | Z tohoto důvodu Komise dospěla k závěru, že v souladu s věcmi Essent a Steinike představují prostředky vybírané a spravované střediskem OeMAG státní prostředky. |
| --- | --- |

(74)

Z tohoto důvodu Komise dospěla k závěru, že v souladu s věcmi Essent a Steinike představují prostředky vybírané a spravované střediskem OeMAG státní prostředky.

| (75) | Rakousko uvedlo celou řadu argumentů, proč je situace OeMAG srovnatelná s věcí PreussenElektra a nikoli s věcí Essent. Jak bude patrné z následujících bodů odůvodnění, tyto argumenty při bližším posouzení neobstojí. |
| --- | --- |

(75)

Rakousko uvedlo celou řadu argumentů, proč je situace OeMAG srovnatelná s věcí PreussenElektra a nikoli s věcí Essent. Jak bude patrné z následujících bodů odůvodnění, tyto argumenty při bližším posouzení neobstojí.

| (76) | Úvodem Komise poznamenává, že Rakousko porovnávalo zákon o zelené elektřině s dřívějším a stávajícím německým zákonem o obnovitelných energiích a že uvedlo rozsudek Soudního dvora ve věci PreussenElektra ze dne 13. března 2001 (35). Toto srovnání ovšem není pro danou otázku relevantní. V tomto rozhodnutí Komise posuzuje pouze navrhované opatření a nebude posuzovat německou nebo srovnatelnou legislativu, jelikož každý případ musí být posuzován na základě svých vlastních okolností. S ohledem na předložená tvrzení bylo v každém případě zjištěno, že rakouská legislativa se značně odchyluje od německého zákona, který byl posuzován v případě PreussenElektra. V rozsudku PreussenElektra Soudní dvůr zjistil, že pouze výhody, které byly poskytnuty přímo státem nebo soukromým subjektem jmenovaným nebo zřízeným státem, mohou obsahovat státní prostředky. Poté Soudní dvůr zjistil, že povinnost soukromých podniků dodávajících elektřinu odebírat elektřinu nevede k přímému nebo nepřímému přenosu státních prostředků. Oznamovaný rámec tudíž není totožný s rámcem posuzovaným v rozsudku PreussenElektra. Jak je vysvětleno v rozhodnutí ze dne 22. července 2009, Komise zjistila, že rakouský systém obsahuje prostředky, které lze přičíst státu. Především Komise zjistila, že rakouský systém se od německého systému odlišuje natolik, že počítá se zprostředkujícím subjektem jmenovaným státem (např. OeMAG) a že stát sleduje a kontroluje vybírání a rozdělování prostředků, které jsou tímto subjektem spravovány. Kromě toho Komise zjistila, že by rakouský systém mohl rovněž umožňovat přímé platby státu středisku OeMAG. |
| --- | --- |

(76)

Úvodem Komise poznamenává, že Rakousko porovnávalo zákon o zelené elektřině s dřívějším a stávajícím německým zákonem o obnovitelných energiích a že uvedlo rozsudek Soudního dvora ve věci PreussenElektra ze dne 13. března 2001 (35). Toto srovnání ovšem není pro danou otázku relevantní. V tomto rozhodnutí Komise posuzuje pouze navrhované opatření a nebude posuzovat německou nebo srovnatelnou legislativu, jelikož každý případ musí být posuzován na základě svých vlastních okolností. S ohledem na předložená tvrzení bylo v každém případě zjištěno, že rakouská legislativa se značně odchyluje od německého zákona, který byl posuzován v případě PreussenElektra. V rozsudku PreussenElektra Soudní dvůr zjistil, že pouze výhody, které byly poskytnuty přímo státem nebo soukromým subjektem jmenovaným nebo zřízeným státem, mohou obsahovat státní prostředky. Poté Soudní dvůr zjistil, že povinnost soukromých podniků dodávajících elektřinu odebírat elektřinu nevede k přímému nebo nepřímému přenosu státních prostředků. Oznamovaný rámec tudíž není totožný s rámcem posuzovaným v rozsudku PreussenElektra. Jak je vysvětleno v rozhodnutí ze dne 22. července 2009, Komise zjistila, že rakouský systém obsahuje prostředky, které lze přičíst státu. Především Komise zjistila, že rakouský systém se od německého systému odlišuje natolik, že počítá se zprostředkujícím subjektem jmenovaným státem (např. OeMAG) a že stát sleduje a kontroluje vybírání a rozdělování prostředků, které jsou tímto subjektem spravovány. Kromě toho Komise zjistila, že by rakouský systém mohl rovněž umožňovat přímé platby státu středisku OeMAG.

| (77) | Ohledně německého zákona o obnovitelných energiích je třeba poznamenat, že není předmětem tohoto oznámení, že Komise dosud toto opatření neposuzovala a tudíž nepřistoupí na jednotlivé prvky údajné analogie mezi zákonem o zelené elektřině a stávajícím zákonem o obnovitelných energiích. |
| --- | --- |

(77)

Ohledně německého zákona o obnovitelných energiích je třeba poznamenat, že není předmětem tohoto oznámení, že Komise dosud toto opatření neposuzovala a tudíž nepřistoupí na jednotlivé prvky údajné analogie mezi zákonem o zelené elektřině a stávajícím zákonem o obnovitelných energiích.

| (78) | Rakousko kromě toho uvádí, že OeMAG je soukromým podnikem a nikoli veřejnoprávním subjektem jako subjekty, kterých se týkaly rozsudky ve věcech Air France a Salvat Père. Rakouské orgány mohou OeMAG kontrolovat pouze následnou kontrolou účtů a odebráním koncese. |
| --- | --- |

(78)

Rakousko kromě toho uvádí, že OeMAG je soukromým podnikem a nikoli veřejnoprávním subjektem jako subjekty, kterých se týkaly rozsudky ve věcech Air France a Salvat Père. Rakouské orgány mohou OeMAG kontrolovat pouze následnou kontrolou účtů a odebráním koncese.

| (79) | Komise v tomto ohledu s odkazem na případ Essent poukazuje na to, že není podstatné, zda stát pověří výběrem a správou příjmů z poplatku soukromý nebo veřejný subjekt. Z výkladu Soudního dvora není jasné, zda byla společnost SEP ve veřejném nebo soukromém vlastnictví, proto tato skutečnost není pro posouzení relevantní. To je v souladu s bodem odůvodnění 106 závěrů generálního advokáta Mengozziho ve věci Essent a s rozsudkem Soudního dvora ve věci Steinike
   (36). |
| --- | --- |

(79)

Komise v tomto ohledu s odkazem na případ Essent poukazuje na to, že není podstatné, zda stát pověří výběrem a správou příjmů z poplatku soukromý nebo veřejný subjekt. Z výkladu Soudního dvora není jasné, zda byla společnost SEP ve veřejném nebo soukromém vlastnictví, proto tato skutečnost není pro posouzení relevantní. To je v souladu s bodem odůvodnění 106 závěrů generálního advokáta Mengozziho ve věci Essent a s rozsudkem Soudního dvora ve věci Steinike
   (36).

| (80) | Okolnost, že OeMAG je soukromě kontrolovaným podnikem, tedy nevylučuje existenci státních prostředků. Rozhodující otázkou spíše je, zda bylo středisko OeMAG státem pověřeno výběrem a správou poplatku. |
| --- | --- |

(80)

Okolnost, že OeMAG je soukromě kontrolovaným podnikem, tedy nevylučuje existenci státních prostředků. Rozhodující otázkou spíše je, zda bylo středisko OeMAG státem pověřeno výběrem a správou poplatku.

| (81) | Rakousko dále uvádí, že státní rozpočet nekryje žádné případné ztráty střediska OeMAG a úloha veřejných orgánů je omezena na stanovení cen za nákup a prodej zelené elektřiny. Státní rozpočet tudíž není zatížen, jako tomu bylo ve věcech Sloman Neptun a Pearle. |
| --- | --- |

(81)

Rakousko dále uvádí, že státní rozpočet nekryje žádné případné ztráty střediska OeMAG a úloha veřejných orgánů je omezena na stanovení cen za nákup a prodej zelené elektřiny. Státní rozpočet tudíž není zatížen, jako tomu bylo ve věcech Sloman Neptun a Pearle.

| (82) | V tomto ohledu Komise s odkazem na věc Essent zdůrazňuje, že prostředky, které mají k dispozici soukromé subjekty pověřené státem výběrem a správou poplatku, představují státní prostředky. Tudíž je sleva týkající se výše poplatku, který musí zaplatit určité podniky, na něž se tento poplatek vztahuje, dostačující na to, aby představovala zátěž pro stát. |
| --- | --- |

(82)

V tomto ohledu Komise s odkazem na věc Essent zdůrazňuje, že prostředky, které mají k dispozici soukromé subjekty pověřené státem výběrem a správou poplatku, představují státní prostředky. Tudíž je sleva týkající se výše poplatku, který musí zaplatit určité podniky, na něž se tento poplatek vztahuje, dostačující na to, aby představovala zátěž pro stát.

| (83) | S ohledem na tvrzení Rakouska, podle kterého společnost Energie-Control GmbH nemá při udělování osvobození od povinnosti odběru pro energeticky náročné podniky žádný prostor pro vlastní uvážení, Komise odkazuje na výklad generálního advokáta Mengozziho, jenž v bodu odůvodnění 109 svých závěrů ve věci Essent vyložil, že pro posouzení otázky, zda určité prostředky představují státní prostředky, není podstatné, zda zprostředkující subjekt pověřený státem výběrem a správou poplatků disponuje prostorem pro vlastní uvážení. |
| --- | --- |

(83)

S ohledem na tvrzení Rakouska, podle kterého společnost Energie-Control GmbH nemá při udělování osvobození od povinnosti odběru pro energeticky náročné podniky žádný prostor pro vlastní uvážení, Komise odkazuje na výklad generálního advokáta Mengozziho, jenž v bodu odůvodnění 109 svých závěrů ve věci Essent vyložil, že pro posouzení otázky, zda určité prostředky představují státní prostředky, není podstatné, zda zprostředkující subjekt pověřený státem výběrem a správou poplatků disponuje prostorem pro vlastní uvážení.

| (84) | Ohledně posledního tvrzení Rakouska, totiž že celková částka zaplacená dodavateli elektřiny středisku OeMAG není mechanismem udělování výjimek dotčena a že se mění pouze rozdělení celkové částky na různé kategorie konečných spotřebitelů, Komise upozorňuje na to, že okolnost, že ztráty na státních prostředcích jsou vyrovnávány navýšením státních příjmů z jiných zdrojů, rovněž není z hlediska využití státních prostředků relevantní. Rozhodující spíše je, že je jeden podnik zvýhodňován a tato výhoda vede ke snížení příjmů státu od tohoto podniku. Rozumí se samo sebou, že stát si nakonec musí najít jiné zdroje příjmů, aby ztráty vyrovnal. |
| --- | --- |

(84)

Ohledně posledního tvrzení Rakouska, totiž že celková částka zaplacená dodavateli elektřiny středisku OeMAG není mechanismem udělování výjimek dotčena a že se mění pouze rozdělení celkové částky na různé kategorie konečných spotřebitelů, Komise upozorňuje na to, že okolnost, že ztráty na státních prostředcích jsou vyrovnávány navýšením státních příjmů z jiných zdrojů, rovněž není z hlediska využití státních prostředků relevantní. Rozhodující spíše je, že je jeden podnik zvýhodňován a tato výhoda vede ke snížení příjmů státu od tohoto podniku. Rozumí se samo sebou, že stát si nakonec musí najít jiné zdroje příjmů, aby ztráty vyrovnal.

| (85) | Komise dospěla k závěru, že skutkový stav v daném případě odpovídá skutkovému stavu posuzovanému v případech Essent a Steinike; veškerá kritéria pro existenci státních prostředků stanovená v posledně jmenovaných případech jsou splněna. Posuzované opatření je tudíž financováno ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(85)

Komise dospěla k závěru, že skutkový stav v daném případě odpovídá skutkovému stavu posuzovanému v případech Essent a Steinike; veškerá kritéria pro existenci státních prostředků stanovená v posledně jmenovaných případech jsou splněna. Posuzované opatření je tudíž financováno ze státních prostředků.

| (86) | Využívání prostředků kontrolovaných střediskem OeMAG je upravováno zákonem o zelené elektřině. Proto lze využívání prostředků přičíst státu. |
| --- | --- |

(86)

Využívání prostředků kontrolovaných střediskem OeMAG je upravováno zákonem o zelené elektřině. Proto lze využívání prostředků přičíst státu.

| (87) | Z výše uvedeného vyplývá, že v důsledku mechanismu udělování výjimek dochází ke ztrátám státních prostředků, tudíž je přičitatelný státu. |
| --- | --- |

(87)

Z výše uvedeného vyplývá, že v důsledku mechanismu udělování výjimek dochází ke ztrátám státních prostředků, tudíž je přičitatelný státu.

5.1.3   Selektivita opatření

| (88) | Komise připomíná možnost, že opatření se sice – teoreticky – jeví jak ve vztahu k podnikům, tak ve vztahu k hospodářským odvětvím neutrální, přesto by však – prakticky – mohlo být selektivní. |
| --- | --- |

(88)

Komise připomíná možnost, že opatření se sice – teoreticky – jeví jak ve vztahu k podnikům, tak ve vztahu k hospodářským odvětvím neutrální, přesto by však – prakticky – mohlo být selektivní.

| (89) | Rakousko uvádí, že mechanismus udělování výjimek není státní podporou, neboť není selektivní, ale představuje spíše všeobecné opatření, které je otevřené všem podnikům a hospodářským odvětvím. Rakousko za prvé uplatňuje, že prahová hodnota 0,5 % v oznamovaném režimu nezahrnuje žádná omezení ve vztahu k určitým hospodářským odvětvím, k velikost podniku nebo jiná selektivní kritéria (37). Za druhé Rakousko zjišťuje, že opatření se de facto týká 2 300 podniků z 19 různých hospodářských odvětví, což ukazuje, že opatření je – ve skutečnosti – otevřené všem podnikům a hospodářským odvětvím. |
| --- | --- |

(89)

Rakousko uvádí, že mechanismus udělování výjimek není státní podporou, neboť není selektivní, ale představuje spíše všeobecné opatření, které je otevřené všem podnikům a hospodářským odvětvím. Rakousko za prvé uplatňuje, že prahová hodnota 0,5 % v oznamovaném režimu nezahrnuje žádná omezení ve vztahu k určitým hospodářským odvětvím, k velikost podniku nebo jiná selektivní kritéria (37). Za druhé Rakousko zjišťuje, že opatření se de facto týká 2 300 podniků z 19 různých hospodářských odvětví, což ukazuje, že opatření je – ve skutečnosti – otevřené všem podnikům a hospodářským odvětvím.

| (90) | Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje jen určité podniky nebo určitá hospodářská odvětví. Naopak není selektivní, platí-li pro všechny podniky v dané zemi nezávisle na předmětu jejich činnosti. |
| --- | --- |

(90)

Opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje jen určité podniky nebo určitá hospodářská odvětví. Naopak není selektivní, platí-li pro všechny podniky v dané zemi nezávisle na předmětu jejich činnosti.

| (91) | Pokud jde o první argumentaci, Komise zjistila, že prahová hodnota 0,5 % nepostačuje k tomu, aby byl oznamovaný režim označen jako všeobecné opatření. Komise naopak zjistila, že v důsledku této prahové hodnoty nemohou oznamované opatření využít všechny podniky v zemi. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o první argumentaci, Komise zjistila, že prahová hodnota 0,5 % nepostačuje k tomu, aby byl oznamovaný režim označen jako všeobecné opatření. Komise naopak zjistila, že v důsledku této prahové hodnoty nemohou oznamované opatření využít všechny podniky v zemi.

| (92) | Rakousko uvádí, že oznamované opatření je vyhrazeno podnikům, jejichž náklady v důsledku jejich příspěvku na podporu zelené elektřiny vzrostly o více než 0,5 % čisté hodnoty výroby. Komise zjistila, že se tyto předpoklady velmi podobají definici energeticky náročných výrobních odvětví podle čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie (38). Rakouské orgány však tvrdí, že tato prahová hodnoty 0,5 % nepostačuje k tomu, aby bylo oznamované opatření označeno jako selektivní. Domnívají se, že tento názor lze podpořit rozsudkem Soudního dvora ve věci Adria Wien. V tomto rozsudku posoudil Soudní dvůr (částečnou) náhradu energetické daně, která byla poskytnuta podnikům, jejichž energetická daň překračuje 0,35 % jejich čisté hodnoty výroby. Soudní dvůr zjistil, že: „(...) vnitrostátní opatření, která předpokládají částečnou náhradu energetických daní ze zemního plynu a elektrické energie, nepředstavují státní podpory ve smyslu článku 92 Smlouvy o ES (...) [nyní článek 107 SFEU], pokud jsou poskytována všem podnikům v daném státě nezávisle na předmětu jejich činnosti.“ (39) |
| --- | --- |

(92)

Rakousko uvádí, že oznamované opatření je vyhrazeno podnikům, jejichž náklady v důsledku jejich příspěvku na podporu zelené elektřiny vzrostly o více než 0,5 % čisté hodnoty výroby. Komise zjistila, že se tyto předpoklady velmi podobají definici energeticky náročných výrobních odvětví podle čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie (38). Rakouské orgány však tvrdí, že tato prahová hodnoty 0,5 % nepostačuje k tomu, aby bylo oznamované opatření označeno jako selektivní. Domnívají se, že tento názor lze podpořit rozsudkem Soudního dvora ve věci Adria Wien. V tomto rozsudku posoudil Soudní dvůr (částečnou) náhradu energetické daně, která byla poskytnuta podnikům, jejichž energetická daň překračuje 0,35 % jejich čisté hodnoty výroby. Soudní dvůr zjistil, že: „(...) vnitrostátní opatření, která předpokládají částečnou náhradu energetických daní ze zemního plynu a elektrické energie, nepředstavují státní podpory ve smyslu článku 92 Smlouvy o ES (...) [nyní článek 107 SFEU], pokud jsou poskytována všem podnikům v daném státě nezávisle na předmětu jejich činnosti.“ (39)

| (93) | Komise však zastává názor, že tento rozsudek v daném případě nevylučuje zjištění selektivity ve vztahu k prahové hodnotě 0,5 %. Komise zjistila, že u rozsudku se jednalo o předběžné rozhodnutí na žádost rakouského Soudního dvora, v němž byl posuzován stávající režim ohledně vracení energetických daní. Rakouský Soudní dvůr předložil dvě otázky. Za prvé se ptal, zda je třeba vracení daní v rámci stávajícího režimu považovat za selektivní, jelikož je poskytováno výlučně podnikům, které vyrábějí hmotné statky. Za druhé položil (hypotetickou) otázku, jak by Soudní dvůr posoudil vracení daní, které by nebylo omezené na podniky, jejichž těžištěm je výroba hmotného majetku, nýbrž by bylo poskytováno všem podnikům nezávisle na předmětu jejich činnosti. |
| --- | --- |

(93)

Komise však zastává názor, že tento rozsudek v daném případě nevylučuje zjištění selektivity ve vztahu k prahové hodnotě 0,5 %. Komise zjistila, že u rozsudku se jednalo o předběžné rozhodnutí na žádost rakouského Soudního dvora, v němž byl posuzován stávající režim ohledně vracení energetických daní. Rakouský Soudní dvůr předložil dvě otázky. Za prvé se ptal, zda je třeba vracení daní v rámci stávajícího režimu považovat za selektivní, jelikož je poskytováno výlučně podnikům, které vyrábějí hmotné statky. Za druhé položil (hypotetickou) otázku, jak by Soudní dvůr posoudil vracení daní, které by nebylo omezené na podniky, jejichž těžištěm je výroba hmotného majetku, nýbrž by bylo poskytováno všem podnikům nezávisle na předmětu jejich činnosti.

| (94) | Pokud jde o první otázku, Soudní dvůr zjistil, že opatření se omezením vracení daní na podniky, které vyrábějí hmotné statky, stalo selektivním. Vzhledem k hypotetické povaze druhé otázky, jak by Soudní dvůr posoudil vracení daní otevřené všem hospodářských odvětvím, odpověděl Soudní dvůr spíše obecně. Zjistil, že opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo výrobní odvětví, zatímco není selektivní, když je poskytováno všem podnikům v zemi bez rozdílu (40). Následně Soudní dvůr vyvodil závěr, že vnitrostátní opatření nepředstavují státní podporu “... pokud jsou poskytovány všem podnikům v zemi nezávisle na předmětu jejich činnosti.“ (41) Soudní dvůr ovšem neuvádí, zda opatření, které podléhá prahové hodnotě 0,35 %, podle jeho názoru skutečně platí pro všechny podniky. Totéž zjistil také generální advokát Jacobs ve svých závěrech k následujícímu rozsudku Soudního dvora: “... účinek prahové hodnoty 0,35 % [nebyl] v rozsudku Soudního dvora ve věci Adria-Wien zkoumán“ (42). Soudní dvůr nemusel posuzovat, zda byl mechanismus udělování výjimek jako takový (tzn. bez omezení na podniky, které vyrábějí převážně hmotné statky) de facto selektivní. Soudní dvůr tudíž nevyloučil, že by prahová hodnota 0,35 % byla selektivní tehdy, kdyby vedla k tomu, že by opatření de facto neplatilo pro všechny podniky v zemi. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o první otázku, Soudní dvůr zjistil, že opatření se omezením vracení daní na podniky, které vyrábějí hmotné statky, stalo selektivním. Vzhledem k hypotetické povaze druhé otázky, jak by Soudní dvůr posoudil vracení daní otevřené všem hospodářských odvětvím, odpověděl Soudní dvůr spíše obecně. Zjistil, že opatření je selektivní, pokud zvýhodňuje určité podniky nebo výrobní odvětví, zatímco není selektivní, když je poskytováno všem podnikům v zemi bez rozdílu (40). Následně Soudní dvůr vyvodil závěr, že vnitrostátní opatření nepředstavují státní podporu “... pokud jsou poskytovány všem podnikům v zemi nezávisle na předmětu jejich činnosti.“ (41) Soudní dvůr ovšem neuvádí, zda opatření, které podléhá prahové hodnotě 0,35 %, podle jeho názoru skutečně platí pro všechny podniky. Totéž zjistil také generální advokát Jacobs ve svých závěrech k následujícímu rozsudku Soudního dvora: “... účinek prahové hodnoty 0,35 % [nebyl] v rozsudku Soudního dvora ve věci Adria-Wien zkoumán“ (42). Soudní dvůr nemusel posuzovat, zda byl mechanismus udělování výjimek jako takový (tzn. bez omezení na podniky, které vyrábějí převážně hmotné statky) de facto selektivní. Soudní dvůr tudíž nevyloučil, že by prahová hodnota 0,35 % byla selektivní tehdy, kdyby vedla k tomu, že by opatření de facto neplatilo pro všechny podniky v zemi.

| (95) | Komise naopak zastává názor, že Soudní dvůr poskytl určité náznaky, že by taková prahová hodnota mohla být selektivní navzdory tomu, že opatření možná platí pro řadu různých hospodářských odvětví. Soudní dvůr tak ve své odpovědi na druhou otázku především zjišťuje, že státní opatření nelze ani na základě počtu zvýhodněných podniků, ani na základě různorodosti a významu hospodářských odvětví, ke kterým tyto podniky patří, považovat za všeobecné hospodářskopolitické opatření (43). Dále Komise zjišťuje, že velký počet opatření, která se nevztahují k určitému odvětví, lze podle judikatury Soudního dvora považovat za selektivní, pokud – de facto – nejsou poskytována všem podnikům v zemi (44). Z výše uvedeného vyplývá, že také opatření, která jsou určena všem hospodářským odvětvím, mohou být považována za selektivní z toho důvodu, že de facto nejsou poskytována všem podnikům v dané zemi. |
| --- | --- |

(95)

Komise naopak zastává názor, že Soudní dvůr poskytl určité náznaky, že by taková prahová hodnota mohla být selektivní navzdory tomu, že opatření možná platí pro řadu různých hospodářských odvětví. Soudní dvůr tak ve své odpovědi na druhou otázku především zjišťuje, že státní opatření nelze ani na základě počtu zvýhodněných podniků, ani na základě různorodosti a významu hospodářských odvětví, ke kterým tyto podniky patří, považovat za všeobecné hospodářskopolitické opatření (43). Dále Komise zjišťuje, že velký počet opatření, která se nevztahují k určitému odvětví, lze podle judikatury Soudního dvora považovat za selektivní, pokud – de facto – nejsou poskytována všem podnikům v zemi (44). Z výše uvedeného vyplývá, že také opatření, která jsou určena všem hospodářským odvětvím, mohou být považována za selektivní z toho důvodu, že de facto nejsou poskytována všem podnikům v dané zemi.

| (96) | Tento názor je vyjádřen rovněž v rozhodnutí Komise o vracení energetických daní v Rakousku (45). V návaznosti na výše uvedený rozsudek Soudního dvora Rakousko rozšířilo opatření takovým způsobem, že nyní mohly o vracení energetických daní žádat podniky ze všech hospodářských odvětví. Ve svém hodnocení pozměněného režimu však Komise považuje opatření i nadále za selektivní, neboť ačkoli daňová sleva nyní formálně platí pro všechny podniky, ve skutečnosti prospívá jen podnikům, které v poměru k čisté hodnotě výroby vykazují vysokou spotřebu energií (46). Komise dospěla k závěru, že se v případě slevy z energetických daní jednalo o protiprávní (tzn. neoznámenou) státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem (47). |
| --- | --- |

(96)

Tento názor je vyjádřen rovněž v rozhodnutí Komise o vracení energetických daní v Rakousku (45). V návaznosti na výše uvedený rozsudek Soudního dvora Rakousko rozšířilo opatření takovým způsobem, že nyní mohly o vracení energetických daní žádat podniky ze všech hospodářských odvětví. Ve svém hodnocení pozměněného režimu však Komise považuje opatření i nadále za selektivní, neboť ačkoli daňová sleva nyní formálně platí pro všechny podniky, ve skutečnosti prospívá jen podnikům, které v poměru k čisté hodnotě výroby vykazují vysokou spotřebu energií (46). Komise dospěla k závěru, že se v případě slevy z energetických daní jednalo o protiprávní (tzn. neoznámenou) státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem (47).

| (97) | Účinky rozhodnutí Komise později vedly k tomu, že rakouský správní soud požádal Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžné otázce (48). Otázky, které rakouský správní soud předložil, se vztahovaly k působnosti účinků protiprávnosti vracení daní, a Soudní dvůr neposuzoval znovu aspekt selektivity. Tento aspekt byl naopak předmětem připomínek generálního advokáta. Ve svých závěrech generální advokát uvedl:“... jak Komise zdůrazňuje, tím, že by byly daně vráceny jen těm podnikům poskytujícím služby (dodatečně k podnikům výrobního odvětví), které nejsou na základě prahové hodnoty 0,35 % vyloučeny, by byl okruh příjemců podpory pouze rozšířen. Tím by se podpoře ovšem neodebraly její účinky jako takové, neboť kritérium selektivity by přetrvávalo.“ (49) Generální advokát dále zjistil: „Odůvodnění Komise v jejím rozhodnutí z roku 2004 je přesvědčivé, pokud jde o selektivní povahu prahové hodnoty ve výši 0,35 % v pozměněném režimu, (...)“ (50). |
| --- | --- |

(97)

Účinky rozhodnutí Komise později vedly k tomu, že rakouský správní soud požádal Soudní dvůr o rozhodnutí o předběžné otázce (48). Otázky, které rakouský správní soud předložil, se vztahovaly k působnosti účinků protiprávnosti vracení daní, a Soudní dvůr neposuzoval znovu aspekt selektivity. Tento aspekt byl naopak předmětem připomínek generálního advokáta. Ve svých závěrech generální advokát uvedl:“... jak Komise zdůrazňuje, tím, že by byly daně vráceny jen těm podnikům poskytujícím služby (dodatečně k podnikům výrobního odvětví), které nejsou na základě prahové hodnoty 0,35 % vyloučeny, by byl okruh příjemců podpory pouze rozšířen. Tím by se podpoře ovšem neodebraly její účinky jako takové, neboť kritérium selektivity by přetrvávalo.“ (49) Generální advokát dále zjistil: „Odůvodnění Komise v jejím rozhodnutí z roku 2004 je přesvědčivé, pokud jde o selektivní povahu prahové hodnoty ve výši 0,35 % v pozměněném režimu, (...)“ (50).

| (98) | Komise z výše uvedeného vyvozuje, že prahová hodnota 0,5 % je v daném případě kritériem selektivity, kterým se využití oznámeného opatření omezuje na energeticky náročné podniky, zatímco podniky méně náročné na energie jsou vyloučeny. Nezávisle na počtu hospodářských odvětví, která opatření využívají, tak prahová hodnota sama o sobě vede k tomu, že oznámené opatření neprospívá všem podnikům v zemi. Prahová hodnota tudíž činí oznámené opatření selektivním. |
| --- | --- |

(98)

Komise z výše uvedeného vyvozuje, že prahová hodnota 0,5 % je v daném případě kritériem selektivity, kterým se využití oznámeného opatření omezuje na energeticky náročné podniky, zatímco podniky méně náročné na energie jsou vyloučeny. Nezávisle na počtu hospodářských odvětví, která opatření využívají, tak prahová hodnota sama o sobě vede k tomu, že oznámené opatření neprospívá všem podnikům v zemi. Prahová hodnota tudíž činí oznámené opatření selektivním.

| (99) | Komise kromě toho zjišťuje, že posuzovaný mechanismus udělování výjimek mohou využívat pouze ty podniky, kterým je podle rakouského zákona o vracení energetických daní, které bylo předmětem rozhodnutí Komise o státní podpoře C-33/2003, přiznáno navrácení daní. Tvrzení Komise v daném rozhodnutí se použije obdobně i v daném případě. |
| --- | --- |

(99)

Komise kromě toho zjišťuje, že posuzovaný mechanismus udělování výjimek mohou využívat pouze ty podniky, kterým je podle rakouského zákona o vracení energetických daní, které bylo předmětem rozhodnutí Komise o státní podpoře C-33/2003, přiznáno navrácení daní. Tvrzení Komise v daném rozhodnutí se použije obdobně i v daném případě.

| (100) | Pokud jde o druhou argumentaci předloženou Rakouskem, Komise zjistila, že oznámené opatření je selektivní rovněž z toho důvodu, že se de facto přednostně zaměřuje na omezený počet podniků, které vyrábějí určité energeticky náročné zboží. Komise zjistila, že podle judikatury Soudního dvora musí být opatření posuzováno na základě svých účinků a nikoli na základě svých cílů nebo příčin (51). Přestože opatření formálně prospívá všem hospodářským odvětvím a podnikům, může být považováno za selektivní, pokud de facto neprospívá všem podnikům v zemi. Soudní dvůr zjistil, že: „[Režim nelze] považovat za opatření obecné hospodářské politiky ani na základě velkého počtu zvýhodněných podniků, ani na základě různorodosti a významu hospodářských odvětví, ke kterým tyto podniky náleží“ (52). |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o druhou argumentaci předloženou Rakouskem, Komise zjistila, že oznámené opatření je selektivní rovněž z toho důvodu, že se de facto přednostně zaměřuje na omezený počet podniků, které vyrábějí určité energeticky náročné zboží. Komise zjistila, že podle judikatury Soudního dvora musí být opatření posuzováno na základě svých účinků a nikoli na základě svých cílů nebo příčin (51). Přestože opatření formálně prospívá všem hospodářským odvětvím a podnikům, může být považováno za selektivní, pokud de facto neprospívá všem podnikům v zemi. Soudní dvůr zjistil, že: „[Režim nelze] považovat za opatření obecné hospodářské politiky ani na základě velkého počtu zvýhodněných podniků, ani na základě různorodosti a významu hospodářských odvětví, ke kterým tyto podniky náleží“ (52).

| (101) | Ve svém šetření Komise zjistila, že oznámený režim se soustředí přednostně na velmi malý počet podniků vyrábějících převážně zboží. V této souvislosti Rakousko dne 9. září 2010 předložilo údaje, které vycházely se stávajícího používání režimu s intenzitou podpory nižší než prahové hodnoty oznamovací povinnosti. Podle těchto údajů požádalo o využití režimu pouze asi 2 000 rakouských podniků z celkového počtu 300 000 (tj. méně než 1 % všech rakouských podniků). Kromě toho v rámci stávajícího uplatňování režimu jde asi 66 % prostředků ve prospěch podniků, které „vyrábějí zboží“ (53). Vzhledem k tomu, že Rakousko mělo zvýšit intenzitu podpor nad prahové hodnoty de minimis, pod kterými je režim dosud předběžně uplatňován, Komise dále zjistila, že opatření by se pak zřejmě ještě silněji soustředilo na podniky působící v oblasti výroby zboží. To vyplývá ze skutečnosti, že na základě údajů předložených Rakouskem by využilo jen dvanáct podniků vyšších intenzit podpory, než v rámci nyní uplatnitelného znění režimu, a že jen dva z těchto podniků působí v odvětví dopravy, zatímco deset z nich připadá na výrobu zboží (54). |
| --- | --- |

(101)

Ve svém šetření Komise zjistila, že oznámený režim se soustředí přednostně na velmi malý počet podniků vyrábějících převážně zboží. V této souvislosti Rakousko dne 9. září 2010 předložilo údaje, které vycházely se stávajícího používání režimu s intenzitou podpory nižší než prahové hodnoty oznamovací povinnosti. Podle těchto údajů požádalo o využití režimu pouze asi 2 000 rakouských podniků z celkového počtu 300 000 (tj. méně než 1 % všech rakouských podniků). Kromě toho v rámci stávajícího uplatňování režimu jde asi 66 % prostředků ve prospěch podniků, které „vyrábějí zboží“ (53). Vzhledem k tomu, že Rakousko mělo zvýšit intenzitu podpor nad prahové hodnoty de minimis, pod kterými je režim dosud předběžně uplatňován, Komise dále zjistila, že opatření by se pak zřejmě ještě silněji soustředilo na podniky působící v oblasti výroby zboží. To vyplývá ze skutečnosti, že na základě údajů předložených Rakouskem by využilo jen dvanáct podniků vyšších intenzit podpory, než v rámci nyní uplatnitelného znění režimu, a že jen dva z těchto podniků působí v odvětví dopravy, zatímco deset z nich připadá na výrobu zboží (54).

| (102) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že oznámený režim nebude většině hospodářských odvětví rakouského hospodářství prospívat vůbec nebo jí bude prospívat jen ve velmi malé míře, zatímco zvýhodněny budou především podniky v jednom z těchto hospodářských odvětví, totiž v odvětví výroby zboží. Nezávisle na počtu hospodářských odvětví, v nichž by podniky mohly opatření využít, se opatření soustředí především na podniky vyrábějící zboží, a je proto třeba je de facto považovat za selektivní. |
| --- | --- |

(102)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že oznámený režim nebude většině hospodářských odvětví rakouského hospodářství prospívat vůbec nebo jí bude prospívat jen ve velmi malé míře, zatímco zvýhodněny budou především podniky v jednom z těchto hospodářských odvětví, totiž v odvětví výroby zboží. Nezávisle na počtu hospodářských odvětví, v nichž by podniky mohly opatření využít, se opatření soustředí především na podniky vyrábějící zboží, a je proto třeba je de facto považovat za selektivní.

| (103) | Na základě výše uvedeného Komise vyvodila závěr, že oznámený mechanismus udělování výjimek je selektivní, neboť za prvé předpokládá prahovou hodnotu 0,5 %, čímž je opatření vyhrazeno energeticky náročným podnikům, a za druhé tyto podniky působí v prvé řadě v odvětví výroby zboží. |
| --- | --- |

(103)

Na základě výše uvedeného Komise vyvodila závěr, že oznámený mechanismus udělování výjimek je selektivní, neboť za prvé předpokládá prahovou hodnotu 0,5 %, čímž je opatření vyhrazeno energeticky náročným podnikům, a za druhé tyto podniky působí v prvé řadě v odvětví výroby zboží.

| (104) | Komise zjistila, že opatření navzdory své selektivní povaze nesplňuje kritérium selektivity, pokud je povahou nebo vnitřním uspořádáním systému, jehož je součástí, oprávněné (55). Komise poznamenává, že podle ustálené judikatury Soudního dvora musí tuto skutečnost doložit příslušný členský stát (56). |
| --- | --- |

(104)

Komise zjistila, že opatření navzdory své selektivní povaze nesplňuje kritérium selektivity, pokud je povahou nebo vnitřním uspořádáním systému, jehož je součástí, oprávněné (55). Komise poznamenává, že podle ustálené judikatury Soudního dvora musí tuto skutečnost doložit příslušný členský stát (56).

| (105) | Podle vyjádření Soudního dvora je přitom nutno rozlišovat na jedné straně mezi cíli určité daňové soustavy, které s ní nesouvisejí, a mechanismy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů. Pouze posledně jmenované mechanismy připadají v úvahu jako odůvodnění na základě povahy, případně vnitřní uspořádání daňového systému, jehož součástí opatření je (57). Vnější cíle musejí být zohledněny během posouzení slučitelnosti (58). |
| --- | --- |

(105)

Podle vyjádření Soudního dvora je přitom nutno rozlišovat na jedné straně mezi cíli určité daňové soustavy, které s ní nesouvisejí, a mechanismy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů. Pouze posledně jmenované mechanismy připadají v úvahu jako odůvodnění na základě povahy, případně vnitřní uspořádání daňového systému, jehož součástí opatření je (57). Vnější cíle musejí být zohledněny během posouzení slučitelnosti (58).

| (106) | Rakouské orgány zastávají názor, že diferenciace částek podle § 22c ZZE má za cíl zohlednit kapacity podniků v souvislosti s výběrem dodatečných odvodů. Domnívají se rovněž, že mechanismus udělování výjimek nebude mít negativní vliv na ekologické výhody předpokládané v ZZE, neboť částky podpory určené k podpoře výroby zelené elektřiny se nesníží. Pouze snížením environmentálních nákladů pro určité podniky je možné vytvořit udržitelný mechanismus financování zelené elektřiny, který je nezbytný pro zajištění podpory obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(106)

Rakouské orgány zastávají názor, že diferenciace částek podle § 22c ZZE má za cíl zohlednit kapacity podniků v souvislosti s výběrem dodatečných odvodů. Domnívají se rovněž, že mechanismus udělování výjimek nebude mít negativní vliv na ekologické výhody předpokládané v ZZE, neboť částky podpory určené k podpoře výroby zelené elektřiny se nesníží. Pouze snížením environmentálních nákladů pro určité podniky je možné vytvořit udržitelný mechanismus financování zelené elektřiny, který je nezbytný pro zajištění podpory obnovitelných zdrojů energie.

| (107) | Komise v této souvislosti zjišťuje, že vnitřním cílem systému zavedeného zúčtovací cenou je získání příjmů, které mají být použity především na podporu obnovitelných energií. Mechanismus udělování výjimek má naopak za cíl zvýšit konkurenceschopnost energeticky náročných podniků tím, že tyto podniky musejí platit nižší cenu za elektřinu, a tímto způsobem posílit přijatelnost systému založeného na zúčtovací ceně. Tímto je sledován cíl, který nesouvisí s logikou a vnitřním uspořádáním systému. |
| --- | --- |

(107)

Komise v této souvislosti zjišťuje, že vnitřním cílem systému zavedeného zúčtovací cenou je získání příjmů, které mají být použity především na podporu obnovitelných energií. Mechanismus udělování výjimek má naopak za cíl zvýšit konkurenceschopnost energeticky náročných podniků tím, že tyto podniky musejí platit nižší cenu za elektřinu, a tímto způsobem posílit přijatelnost systému založeného na zúčtovací ceně. Tímto je sledován cíl, který nesouvisí s logikou a vnitřním uspořádáním systému.

| (108) | Podle judikatury Soudního dvora nemůže být sledování takového vnějšího cíle použito k odůvodnění opatření na základě povahy či vnitřního uspořádání daňového systému (59). Tuto analýzu lze provést pouze během posouzení slučitelnosti (60). |
| --- | --- |

(108)

Podle judikatury Soudního dvora nemůže být sledování takového vnějšího cíle použito k odůvodnění opatření na základě povahy či vnitřního uspořádání daňového systému (59). Tuto analýzu lze provést pouze během posouzení slučitelnosti (60).

| (109) | Komise zjistila, že v obou rozhodnutích o státní podpoře, které rakouské orgány uvedly a jimiž mělo být podpořeno tvrzení, že mechanismus udělování výjimek je oprávněn logikou a vnitřním uspořádáním systému, byla situace odlišná. Cílem rozhodnutí N 271/06 o dánských daňových předpisech souvisejících s přebytky tepla bylo zajistit u veškerých energetických výrobků neutralitu z hlediska zdanění, nikoli zvýšit konkurenceschopnost. Rozhodnutí N 860/06 o osvobození energetických produktů s dvojím použitím od energetických daní v Německu vycházelo ze zásady zdanit pouze energetické produkty použité jako palivo nebo pohonné hmoty. |
| --- | --- |

(109)

Komise zjistila, že v obou rozhodnutích o státní podpoře, které rakouské orgány uvedly a jimiž mělo být podpořeno tvrzení, že mechanismus udělování výjimek je oprávněn logikou a vnitřním uspořádáním systému, byla situace odlišná. Cílem rozhodnutí N 271/06 o dánských daňových předpisech souvisejících s přebytky tepla bylo zajistit u veškerých energetických výrobků neutralitu z hlediska zdanění, nikoli zvýšit konkurenceschopnost. Rozhodnutí N 860/06 o osvobození energetických produktů s dvojím použitím od energetických daní v Německu vycházelo ze zásady zdanit pouze energetické produkty použité jako palivo nebo pohonné hmoty.

| (110) | Z výše uvedeného vyplývá, že oznámené osvobození energeticky náročných výrobních odvětví není oprávněné povahou nebo vnitřním uspořádáním systému, jehož je součástí. |
| --- | --- |

(110)

Z výše uvedeného vyplývá, že oznámené osvobození energeticky náročných výrobních odvětví není oprávněné povahou nebo vnitřním uspořádáním systému, jehož je součástí.

| (111) | Komise proto dospěla k závěru, že oznámené opatření splňuje podmínku selektivity, neboť je de facto selektivní a není oprávněné povahou nebo vnitřním uspořádáním systému. |
| --- | --- |

(111)

Komise proto dospěla k závěru, že oznámené opatření splňuje podmínku selektivity, neboť je de facto selektivní a není oprávněné povahou nebo vnitřním uspořádáním systému.

5.1.4   Narušení hospodářské soutěže a negativní vliv na obchod

| (112) | Podniky zvýhodněné opatřením, které podle názoru Komise představuje provozní podporu, působí převážně v oblasti výroby energeticky náročného zboží, jako jsou výrobky z kovu nebo papíru (61). V těchto hospodářských odvětvích dochází k obchodu mezi členskými státy a podniky konkurují podnikům z jiných členských států. Proto může dané opatření vést k narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(112)

Podniky zvýhodněné opatřením, které podle názoru Komise představuje provozní podporu, působí převážně v oblasti výroby energeticky náročného zboží, jako jsou výrobky z kovu nebo papíru (61). V těchto hospodářských odvětvích dochází k obchodu mezi členskými státy a podniky konkurují podnikům z jiných členských států. Proto může dané opatření vést k narušení hospodářské soutěže a ovlivnit obchod na vnitřním trhu.

5.1.5   Závěr

| (113) | Komise dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, neboť vede ke ztrátám státních prostředků, které poskytují energeticky náročným podnikům selektivní výhodu. Opatření by tudíž mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy a zkreslit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(113)

Komise dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, neboť vede ke ztrátám státních prostředků, které poskytují energeticky náročným podnikům selektivní výhodu. Opatření by tudíž mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy a zkreslit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

5.2   Oprávněnost podpory

| (114) | Rakousko se zavázalo, že opatření neprovede, dokud je Evropská komise neschválí. Rakouské orgány oznámily opatření před jeho provedením, splnily proto svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 SFEU (62). |
| --- | --- |

(114)

Rakousko se zavázalo, že opatření neprovede, dokud je Evropská komise neschválí. Rakouské orgány oznámily opatření před jeho provedením, splnily proto svou povinnost podle čl. 108 odst. 3 SFEU (62).

5.3   Posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem

| (115) | Komise může prohlásit státní podpory na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (63). |
| --- | --- |

(115)

Komise může prohlásit státní podpory na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí členský stát doložit, že je opatření slučitelné s vnitřním trhem (63).

| (116) | Komise má ve věcech podpor, které spadají pod čl. 107 odst. 3 SFEU, velký prostor pro vlastní uvážení (64). Při uplatňování tohoto uvážení zveřejnila pokyny a sdělení, v nichž jsou stanovena kritéria, podle nichž mohou být určité druhy podpor prohlášeny na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je Komise vázána svými pokyny a sděleními, které zveřejnila v oblasti kontroly státních podpor, pokud se neodchylují od předpisů SFEU a pokud je členské státy uznaly (65). |
| --- | --- |

(116)

Komise má ve věcech podpor, které spadají pod čl. 107 odst. 3 SFEU, velký prostor pro vlastní uvážení (64). Při uplatňování tohoto uvážení zveřejnila pokyny a sdělení, v nichž jsou stanovena kritéria, podle nichž mohou být určité druhy podpor prohlášeny na základě čl. 107 odst. 3 SFEU za slučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je Komise vázána svými pokyny a sděleními, které zveřejnila v oblasti kontroly státních podpor, pokud se neodchylují od předpisů SFEU a pokud je členské státy uznaly (65).

| (117) | Proto je třeba nejprve prověřit, zda oznámená podpora spadá do působnosti jedněch nebo vícera pokynů nebo sdělení a zda ji lze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, protože splňuje v nich stanovená kritéria slučitelnosti. |
| --- | --- |

(117)

Proto je třeba nejprve prověřit, zda oznámená podpora spadá do působnosti jedněch nebo vícera pokynů nebo sdělení a zda ji lze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, protože splňuje v nich stanovená kritéria slučitelnosti.

| (118) | Rakousko prohlásilo, že oznámené opatření spadá do působnosti pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (66), případně se tyto pokyny použijí odpovídajícím způsobem. Kromě toho Rakousko zastává názor, že podpora spadá do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách (67). |
| --- | --- |

(118)

Rakousko prohlásilo, že oznámené opatření spadá do působnosti pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (66), případně se tyto pokyny použijí odpovídajícím způsobem. Kromě toho Rakousko zastává názor, že podpora spadá do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách (67).

| (119) | Jsou však jasně stanoveny situace, v nichž lze poskytovat provozní podpory. Především je možné poskytnout provozní podporu ve formě snížení daní za určitých předpokladů na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (68) nebo na základě článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách (69). Za určitých předpokladů mohou být opatření posuzována také přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(119)

Jsou však jasně stanoveny situace, v nichž lze poskytovat provozní podpory. Především je možné poskytnout provozní podporu ve formě snížení daní za určitých předpokladů na základě kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (68) nebo na základě článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách (69). Za určitých předpokladů mohou být opatření posuzována také přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

5.3.1   Pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí

| (120) | Působnost pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí je definována takto (70):






  „(58) | Tyto pokyny se vztahují na státní podporu na ochranu životního prostředí. Budou se uplatňovat podle dalších politik Společenství o státní podpoře, dalších ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství a Smlouvy o Evropské unii a právních předpisů, které byly podle těchto smluv přijaty. |
| --- | --- | --- |

(120)

Působnost pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí je definována takto (70):

„(58)

| (59) | Tyto pokyny se vztahují na podporu [24] prosazující ochranu životního prostředí ve všech odvětvích upravených Smlouvou o ES. Rovněž se vztahují na ta odvětví, na něž se vztahují zvláštní pravidla Společenství o státní podpoře (zpracování oceli, stavba lodí, motorová vozidla, syntetická vlákna, doprava, uhlí, zemědělství a rybolov), pokud z těchto zvláštních pravidel nevyplývá opak.“ |
| --- | --- |

(59)

| (121) | Podle bodu odůvodnění 70 odst. 1 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se ochranou životního prostředí rozumí jakákoli činnost, kterou příjemce podpory sám provádí, určená k ozdravění okolí nebo přírodních zdrojů, zamezení nebo snížení rizika jejich poškození nebo k podpoře účinnějšího využívání těchto zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie. Z bodu odůvodnění 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí vyplývá, že opatření, která přispívají alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí, spadají do působnosti těchto pokynů. |
| --- | --- |

(121)

Podle bodu odůvodnění 70 odst. 1 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se ochranou životního prostředí rozumí jakákoli činnost, kterou příjemce podpory sám provádí, určená k ozdravění okolí nebo přírodních zdrojů, zamezení nebo snížení rizika jejich poškození nebo k podpoře účinnějšího využívání těchto zdrojů, včetně opatření na úsporu energie a využívání obnovitelných zdrojů energie. Z bodu odůvodnění 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí vyplývá, že opatření, která přispívají alespoň nepřímo ke zlepšení ochrany životního prostředí, spadají do působnosti těchto pokynů.

| (122) | Rakouské orgány se domnívají, že mechanismus udělování výjimek nepřímo přispívá k ochraně životního prostředí ze dvou důvodů: za prvé je mechanismus důležitým předpokladem pro zajištění politické podpory pro zvýšení zúčtovací ceny na vyšší úrovni, což je zároveň nutné pro financování dalšího rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, a za druhé zvyšuje ceny za spotřebu elektřiny, čímž vytváří pobídku k energeticky účinnějšímu jednání. |
| --- | --- |

(122)

Rakouské orgány se domnívají, že mechanismus udělování výjimek nepřímo přispívá k ochraně životního prostředí ze dvou důvodů: za prvé je mechanismus důležitým předpokladem pro zajištění politické podpory pro zvýšení zúčtovací ceny na vyšší úrovni, což je zároveň nutné pro financování dalšího rozvoje výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, a za druhé zvyšuje ceny za spotřebu elektřiny, čímž vytváří pobídku k energeticky účinnějšímu jednání.

| (123) | Ohledně prvního tvrzení Komise zjistila, že zúčtovací cena a zvyšování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů spolu nemusí nutně souviset. Rakousko má podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (dále jen „směrnice o obnovitelných zdrojích energie“) (71) povinnost zvyšovat výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Může se však samo rozhodnout, jak bude toto zvýšení financovat. Rakousko by mohlo např. také použít příjmy z daní. Mechanismus udělování výjimek tudíž není nutný pro zvyšování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(123)

Ohledně prvního tvrzení Komise zjistila, že zúčtovací cena a zvyšování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů spolu nemusí nutně souviset. Rakousko má podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (dále jen „směrnice o obnovitelných zdrojích energie“) (71) povinnost zvyšovat výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Může se však samo rozhodnout, jak bude toto zvýšení financovat. Rakousko by mohlo např. také použít příjmy z daní. Mechanismus udělování výjimek tudíž není nutný pro zvyšování výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů.

| (124) | Ohledně druhého tvrzení Komise zjistila, že mechanismus udělování výjimek funguje jako strop. Průměrná cena za elektřinu, jež platí energeticky náročné podniky, klesá s každou spotřebovanou kWh, kterou překračují prahovou hodnotu. Mechanismus udělování výjimek tak přispívá spíše ke snížení energetické účinnosti, namísto aby byl pobídkou k jejímu zvyšování. |
| --- | --- |

(124)

Ohledně druhého tvrzení Komise zjistila, že mechanismus udělování výjimek funguje jako strop. Průměrná cena za elektřinu, jež platí energeticky náročné podniky, klesá s každou spotřebovanou kWh, kterou překračují prahovou hodnotu. Mechanismus udělování výjimek tak přispívá spíše ke snížení energetické účinnosti, namísto aby byl pobídkou k jejímu zvyšování.

| (125) | Komise proto dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek nespadá do působnosti pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(125)

Komise proto dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek nespadá do působnosti pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (126) | I kdyby opatření spadalo do působnosti těchto pokynů, což není tento případ, Komise zjistila, že by nebylo možné prohlásit je za slučitelné s vnitřním trhem, neboť nejsou splněny předpoklady uvedené v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(126)

I kdyby opatření spadalo do působnosti těchto pokynů, což není tento případ, Komise zjistila, že by nebylo možné prohlásit je za slučitelné s vnitřním trhem, neboť nejsou splněny předpoklady uvedené v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (127) | V kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se v souvislosti s posouzením slučitelnosti rozlišuje mezi harmonizovanými a neharmonizovanými ekologickými daněmi. Parafiskální odvod ve formě zúčtovací ceny nepředstavuje ekologickou daň harmonizovanou na úrovni Unie. Na základě těchto skutečností Komise zjistila, že směrnice o obnovitelných zdrojích energie stanoví v souvislosti s obnovitelnými energiemi závazné cíle, ponechává však členským státům možnost rozhodnout, jak těchto cílů dosáhnou. |
| --- | --- |

(127)

V kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se v souvislosti s posouzením slučitelnosti rozlišuje mezi harmonizovanými a neharmonizovanými ekologickými daněmi. Parafiskální odvod ve formě zúčtovací ceny nepředstavuje ekologickou daň harmonizovanou na úrovni Unie. Na základě těchto skutečností Komise zjistila, že směrnice o obnovitelných zdrojích energie stanoví v souvislosti s obnovitelnými energiemi závazné cíle, ponechává však členským státům možnost rozhodnout, jak těchto cílů dosáhnou.

| (128) | Mechanismus udělování výjimek by tudíž musel být posuzován podle pravidel pro neharmonizované ekologické daně, která jsou uvedena v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (72). |
| --- | --- |

(128)

Mechanismus udělování výjimek by tudíž musel být posuzován podle pravidel pro neharmonizované ekologické daně, která jsou uvedena v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (72).

| (129) | Podle těchto ustanovení musí členský stát sdělit informace o hospodářských odvětvích nebo kategoriích příjemců podpory, na které se vztahuje osvobození od daně/snížení daní, a situaci hlavních příjemců podpory v každém dotčeném odvětví a vysvětlit, jak může zdanění přispět k ochraně životního prostředí. Zvýhodněná hospodářská odvětví by měla být řádně popsána a měla by poskytnout seznam největších příjemců v každém odvětví (měřeno zejména podle obratu, podílů na trhu a velikosti daňového základu) (73). Na základě těchto informací musí Komise posoudit, zda je osvobození od ekologické daně nebo její snížení nezbytné a přiměřené. Pokud jde o kritérium nezbytnosti, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích; ekologická daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů, které nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (74). Pokud jde o přiměřenost podpory, musí daný členský stát prokázat, že každý příjemce platí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu jeho činnosti na životní prostředí, že platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněná nižší úroveň, a že snížení daní nebo osvobození od daní jsou podmíněna uzavřením dohod k dosažení cílů ochrany životního prostředí (75). |
| --- | --- |

(129)

Podle těchto ustanovení musí členský stát sdělit informace o hospodářských odvětvích nebo kategoriích příjemců podpory, na které se vztahuje osvobození od daně/snížení daní, a situaci hlavních příjemců podpory v každém dotčeném odvětví a vysvětlit, jak může zdanění přispět k ochraně životního prostředí. Zvýhodněná hospodářská odvětví by měla být řádně popsána a měla by poskytnout seznam největších příjemců v každém odvětví (měřeno zejména podle obratu, podílů na trhu a velikosti daňového základu) (73). Na základě těchto informací musí Komise posoudit, zda je osvobození od ekologické daně nebo její snížení nezbytné a přiměřené. Pokud jde o kritérium nezbytnosti, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích; ekologická daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů, které nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (74). Pokud jde o přiměřenost podpory, musí daný členský stát prokázat, že každý příjemce platí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu jeho činnosti na životní prostředí, že platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněná nižší úroveň, a že snížení daní nebo osvobození od daní jsou podmíněna uzavřením dohod k dosažení cílů ochrany životního prostředí (75).

| (130) | Komise však zjistila, že Rakousko výše uvedené informace navzdory opakovaným výzvám Komise neposkytlo (76). Komise tudíž nemohla posoudit, zda je podpora nezbytná a přiměřená nebo jakým způsobem přispívá k ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

(130)

Komise však zjistila, že Rakousko výše uvedené informace navzdory opakovaným výzvám Komise neposkytlo (76). Komise tudíž nemohla posoudit, zda je podpora nezbytná a přiměřená nebo jakým způsobem přispívá k ochraně životního prostředí.

5.3.2   Analogické použití kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí

| (131) | Vzhledem ke skutečnosti, že oznámený mechanismus udělování výjimek nepřispívá k ochraně životního prostředí ani nepřímo, Komise dále posuzovala, zda by mohla tento mechanismus schválit analogicky s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(131)

Vzhledem ke skutečnosti, že oznámený mechanismus udělování výjimek nepřispívá k ochraně životního prostředí ani nepřímo, Komise dále posuzovala, zda by mohla tento mechanismus schválit analogicky s kapitolou 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (132) | Podle rakouských orgánů by mohl být mechanismus udělování výjimek posuzován analogicky s předpisy o snížení harmonizovaných daní z energie v bodech odůvodnění 152 a 153 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. V této souvislosti Komise připomíná, že v kapitole 4 těchto pokynů se počítá se dvěma způsoby posouzení snížení ekologických daní, které by mohly vést k odlišným závěrům. Za prvé kapitola 4 obsahuje předpisy týkající se snížení daní z energie harmonizovaných směrnicí o zdanění energie, které mohou být bez dalšího posuzování prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud je dodržena minimální úroveň zdanění stanovená směrnicí o zdanění energie. Za druhé kapitola 4 obsahuje určitá pravidla pro posuzování snížení neharmonizovaných ekologických daní a snížení harmonizovaných daní z energie, které nedosahují minimální úrovně daně stanovené ve směrnici o zdanění energie. Podle těchto pravidel musí členský stát mimo jiné uvést podrobné údaje o nezbytnosti a přiměřenosti daného opatření. Rakouské orgány tvrdí, že by Komise mohla schválit mechanismus udělování výjimek pro parafiskální odvody na základě toho, že zvýhodněné podniky zaplatí alespoň minimální úroveň rakouské daně z energie. |
| --- | --- |

(132)

Podle rakouských orgánů by mohl být mechanismus udělování výjimek posuzován analogicky s předpisy o snížení harmonizovaných daní z energie v bodech odůvodnění 152 a 153 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. V této souvislosti Komise připomíná, že v kapitole 4 těchto pokynů se počítá se dvěma způsoby posouzení snížení ekologických daní, které by mohly vést k odlišným závěrům. Za prvé kapitola 4 obsahuje předpisy týkající se snížení daní z energie harmonizovaných směrnicí o zdanění energie, které mohou být bez dalšího posuzování prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud je dodržena minimální úroveň zdanění stanovená směrnicí o zdanění energie. Za druhé kapitola 4 obsahuje určitá pravidla pro posuzování snížení neharmonizovaných ekologických daní a snížení harmonizovaných daní z energie, které nedosahují minimální úrovně daně stanovené ve směrnici o zdanění energie. Podle těchto pravidel musí členský stát mimo jiné uvést podrobné údaje o nezbytnosti a přiměřenosti daného opatření. Rakouské orgány tvrdí, že by Komise mohla schválit mechanismus udělování výjimek pro parafiskální odvody na základě toho, že zvýhodněné podniky zaplatí alespoň minimální úroveň rakouské daně z energie.

| (133) | Komise zjistila, že v její rozhodovací praxi či v judikatuře Evropských soudů neexistují precedentní případy, v nichž by byla pravidla pro posuzování harmonizovaných daní z energie podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí použita analogicky s parafiskálními odvody. |
| --- | --- |

(133)

Komise zjistila, že v její rozhodovací praxi či v judikatuře Evropských soudů neexistují precedentní případy, v nichž by byla pravidla pro posuzování harmonizovaných daní z energie podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí použita analogicky s parafiskálními odvody.

| (134) | Podle ustálené judikatury Soudního dvora lze normu práva EU použít analogicky, pokud jsou splněny tyto dva předpoklady: za prvé musejí pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu odpovídat pravidlům, která mají být použita analogicky. Za druhé musejí pravidla použitelná v daném případě obsahovat mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena (77). Vzhledem k těmto předpokladům Komise zjistila, že analogie jsou v právu EU používány jen ve výjimečných případech. |
| --- | --- |

(134)

Podle ustálené judikatury Soudního dvora lze normu práva EU použít analogicky, pokud jsou splněny tyto dva předpoklady: za prvé musejí pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu odpovídat pravidlům, která mají být použita analogicky. Za druhé musejí pravidla použitelná v daném případě obsahovat mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena (77). Vzhledem k těmto předpokladům Komise zjistila, že analogie jsou v právu EU používány jen ve výjimečných případech.

| (135) | Za prvé musejí pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu odpovídat pravidlům, která mají být použita analogicky. Jelikož kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí počítá se snížením daně nebo s osvobozením od daně, musejí pravidla týkající se oznámených odvodů v rámci ZZE do velké míry odpovídat pravidlům použitelným na ekologické daně.
  Komise však zjistila, že právní situace s ohledem na ekologické daně podle práva EU není srovnatelná s právní situací s ohledem na parafiskální odvody podle práva EU. Zatímco v právu EU neexistují specifická pravidla pro parafiskální odvody, existují však specifická pravidla pro výběr ekologických daní. Jedná se především o minimální úroveň zdanění stanovenou směrnicí o zdanění energie a o osvobození od této minimální úrovně, které je poskytováno za předpokladů uvedených v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a v článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Ohledně parafiskálních odvodů Komise zjistila, že neexistují ani pravidla osvobození od daní či snížení daní, ani pravidla k minimální úrovni zdanění. |
| --- | --- |

(135)

Za prvé musejí pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu odpovídat pravidlům, která mají být použita analogicky. Jelikož kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí počítá se snížením daně nebo s osvobozením od daně, musejí pravidla týkající se oznámených odvodů v rámci ZZE do velké míry odpovídat pravidlům použitelným na ekologické daně.

Komise však zjistila, že právní situace s ohledem na ekologické daně podle práva EU není srovnatelná s právní situací s ohledem na parafiskální odvody podle práva EU. Zatímco v právu EU neexistují specifická pravidla pro parafiskální odvody, existují však specifická pravidla pro výběr ekologických daní. Jedná se především o minimální úroveň zdanění stanovenou směrnicí o zdanění energie a o osvobození od této minimální úrovně, které je poskytováno za předpokladů uvedených v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a v článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Ohledně parafiskálních odvodů Komise zjistila, že neexistují ani pravidla osvobození od daní či snížení daní, ani pravidla k minimální úrovni zdanění.

| (136) | Komise proto dospěla k závěru, že parafiskální odvody existující v rámci rakouského režimu nepodléhají žádným pravidlům, která by odpovídala pravidlům platným pro ekologické daně podle práva EU. |
| --- | --- |

(136)

Komise proto dospěla k závěru, že parafiskální odvody existující v rámci rakouského režimu nepodléhají žádným pravidlům, která by odpovídala pravidlům platným pro ekologické daně podle práva EU.

| (137) | Za druhé musejí pravidla použitelná v daném případě obsahovat mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena. |
| --- | --- |

(137)

Za druhé musejí pravidla použitelná v daném případě obsahovat mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena.

| (138) | Opatření, která nespadají do oblasti působnosti pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, však mohou být posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise tudíž nenašla v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí žádnou takovou mezeru, která by opravňovala posouzení oznámeného opatření použitím analogického posouzení. Tento závěr platí pro oba případy – pro analogie s harmonizovanými i neharmonizovanými daněmi. |
| --- | --- |

(138)

Opatření, která nespadají do oblasti působnosti pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, však mohou být posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise tudíž nenašla v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí žádnou takovou mezeru, která by opravňovala posouzení oznámeného opatření použitím analogického posouzení. Tento závěr platí pro oba případy – pro analogie s harmonizovanými i neharmonizovanými daněmi.

| (139) | Kromě toho by neexistence pravidel pro osvobození od parafiskálních odvodů nemohla být odstraněna analogickým použitím pravidel týkajících se snížení energetických daní podle práva EU. Komise k tomu zjistila, že analogické použití pravidel pro snížení harmonizovaných daní z energie na neharmonizované parafiskální odvody by rovněž znamenalo, že by podniky mohly splnit minimální úroveň zdanění podle směrnice o zdanění energie zaplacením těchto parafiskálních odvodů. Tento přístup proto není v souladu se smyslem směrnice o zdanění energie. Komise se proto domnívá, že minimální sazby podle směrnice o zdanění energie byly stanoveny pouze pro použití v rámci harmonizovaného systému daní z energie. Jejich použití jako reference mimo harmonizovanou oblast by znamenalo použití, které se nepředpokládalo. Minimální sazby jednoznačně nebyly stanoveny s cílem určit celkovou zátěž, kterou by měly energeticky náročné podniky nést na základě environmentálních regulačních opatření vyplývajících především z mechanismů financování pro výkupní ceny. S takovým přístupem by se rovněž opominulo, že politika v oblasti státních podpor akceptuje shovívavý postup v případě osvobození od daně nad minimální harmonizovanou sazbou z toho důvodu, že je alespoň do určité míry zajištěn rovný přístup dodržením minimálních sazeb platných ve všech členských státech. Toto tvrzení ovšem neplatí pro zátěž vyplývající z neharmonizovaných systémů výkupních cen, u nichž může odchýlením od standardních příspěvků dojít k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(139)

Kromě toho by neexistence pravidel pro osvobození od parafiskálních odvodů nemohla být odstraněna analogickým použitím pravidel týkajících se snížení energetických daní podle práva EU. Komise k tomu zjistila, že analogické použití pravidel pro snížení harmonizovaných daní z energie na neharmonizované parafiskální odvody by rovněž znamenalo, že by podniky mohly splnit minimální úroveň zdanění podle směrnice o zdanění energie zaplacením těchto parafiskálních odvodů. Tento přístup proto není v souladu se smyslem směrnice o zdanění energie. Komise se proto domnívá, že minimální sazby podle směrnice o zdanění energie byly stanoveny pouze pro použití v rámci harmonizovaného systému daní z energie. Jejich použití jako reference mimo harmonizovanou oblast by znamenalo použití, které se nepředpokládalo. Minimální sazby jednoznačně nebyly stanoveny s cílem určit celkovou zátěž, kterou by měly energeticky náročné podniky nést na základě environmentálních regulačních opatření vyplývajících především z mechanismů financování pro výkupní ceny. S takovým přístupem by se rovněž opominulo, že politika v oblasti státních podpor akceptuje shovívavý postup v případě osvobození od daně nad minimální harmonizovanou sazbou z toho důvodu, že je alespoň do určité míry zajištěn rovný přístup dodržením minimálních sazeb platných ve všech členských státech. Toto tvrzení ovšem neplatí pro zátěž vyplývající z neharmonizovaných systémů výkupních cen, u nichž může odchýlením od standardních příspěvků dojít k narušení hospodářské soutěže.

| (140) | Z toho plyne, že neexistence pravidel týkajících se snížení parafiskálních odvodů nepředstavuje žádnou mezeru, která by nebyla slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která by mohla být odstraněna analogickým použitím existujících pravidel týkajících se snížení harmonizovaných energetických daní. |
| --- | --- |

(140)

Z toho plyne, že neexistence pravidel týkajících se snížení parafiskálních odvodů nepředstavuje žádnou mezeru, která by nebyla slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která by mohla být odstraněna analogickým použitím existujících pravidel týkajících se snížení harmonizovaných energetických daní.

| (141) | I kdyby analogické použití bylo možné, mechanismus udělování výjimek by nemohl být považován v žádném případě za slučitelný z důvodů uvedených v 129. až 133. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(141)

I kdyby analogické použití bylo možné, mechanismus udělování výjimek by nemohl být považován v žádném případě za slučitelný z důvodů uvedených v 129. až 133. bodě odůvodnění.

| (142) | Komise z výše uvedeného usuzuje, že nemůže vytvořit analogii mezi oznámeným mechanismem udělování výjimek a pravidly pro posuzování snížení harmonizovaných daní z energie podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, a tudíž nemůže schválit mechanismus udělování výjimek na základě takové analogie. |
| --- | --- |

(142)

Komise z výše uvedeného usuzuje, že nemůže vytvořit analogii mezi oznámeným mechanismem udělování výjimek a pravidly pro posuzování snížení harmonizovaných daní z energie podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, a tudíž nemůže schválit mechanismus udělování výjimek na základě takové analogie.

5.3.3   Analogie s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách

| (143) | Komise dále prověřila, zda by mohla mechanismus udělování výjimek schválit analogicky s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(143)

Komise dále prověřila, zda by mohla mechanismus udělování výjimek schválit analogicky s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách.

| (144) | Podle názoru rakouských orgánů ponechává rozdílné znění kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách určitý prostor pro schválení opatření v analogii s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Rakousko uvádí, že v bodě odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se říká:
  „Aby snížení harmonizovaných daní či osvobození od harmonizovaných daní, zejména v případech harmonizovaných směrnicí 2003/96/ES, bylo slučitelné s článkem 87 Smlouvy o ES, musí být přípustná podle příslušných platných předpisů Společenství a být v souladu s limity a podmínkami zde stanovenými.“ |
| --- | --- |

(144)

Podle názoru rakouských orgánů ponechává rozdílné znění kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí a článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách určitý prostor pro schválení opatření v analogii s článkem 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Rakousko uvádí, že v bodě odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí se říká:

„Aby snížení harmonizovaných daní či osvobození od harmonizovaných daní, zejména v případech harmonizovaných směrnicí 2003/96/ES, bylo slučitelné s článkem 87 Smlouvy o ES, musí být přípustná podle příslušných platných předpisů Společenství a být v souladu s limity a podmínkami zde stanovenými.“

| (145) | Článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách však zní:
  „Režimy podpor na ochranu životního prostředí v podobě úlev na ekologických daních splňující podmínky směrnice 2003/96/ES jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.“ (78) |
| --- | --- |

(145)

Článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách však zní:

„Režimy podpor na ochranu životního prostředí v podobě úlev na ekologických daních splňující podmínky směrnice 2003/96/ES jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.“ (78)

| (146) | Z tohoto znění Rakousko vyvodilo, že článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách je možná pojat šířeji než bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Rakousko tvrdilo, že bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí možná platí pouze pro daně harmonizované směrnicí o zdanění energie, přičemž článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách pouze požaduje, aby mechanismus udělování výjimek dodržel minimální daň stanovenou ve směrnici o zdanění energie, i když se nejedná o harmonizovanou daň z energie. Podle názoru Rakouska by proto bylo možné použít článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách na úlevy na neharmonizovaných ekologických daních, které by mohly být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud obecný daňový systém dodrží minimální daň z energie. Rakousko sice uznalo, že příspěvky placené v rámci ZZE nejsou daněmi (79), tvrdilo však, že by oznámený mechanismus udělování výjimek mohl být posouzen a schválen analogicky s ustanovením o ekologických daních v článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. |
| --- | --- |

(146)

Z tohoto znění Rakousko vyvodilo, že článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách je možná pojat šířeji než bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Rakousko tvrdilo, že bod odůvodnění 152 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí možná platí pouze pro daně harmonizované směrnicí o zdanění energie, přičemž článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách pouze požaduje, aby mechanismus udělování výjimek dodržel minimální daň stanovenou ve směrnici o zdanění energie, i když se nejedná o harmonizovanou daň z energie. Podle názoru Rakouska by proto bylo možné použít článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách na úlevy na neharmonizovaných ekologických daních, které by mohly být prohlášeny za slučitelné s vnitřním trhem, pokud obecný daňový systém dodrží minimální daň z energie. Rakousko sice uznalo, že příspěvky placené v rámci ZZE nejsou daněmi (79), tvrdilo však, že by oznámený mechanismus udělování výjimek mohl být posouzen a schválen analogicky s ustanovením o ekologických daních v článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách.

| (147) | Podle názoru Komise však neexistuje žádný prostor pro analogické použití článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Za prvé pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu neodpovídají pravidlům, která mají být použita analogicky. Ze znění článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách jednoznačně vyplývá, že tento předpis platí pouze pro ekologické daně harmonizované směrnicí o zdanění energie. V tomto smyslu je označení jako daň z energie „předpokladem“ pro použití článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Tento výklad je podpořen také tím, že z logiky systému obecného nařízení o blokových výjimkách vyplývá, že jeho oblast působnosti nemůže být širší než působnost pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, na které se vztahuje. Článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách tudíž jednoznačně platí jen pro daně z energie harmonizované směrnicí o zdanění energie. Jak již bylo řečeno, nejsou však příspěvky placené v rámci zákona o zelené elektřině ekologickými daněmi a předpisy směrnice o zdanění energie se na ně nevztahují. Z toho vyplývá, že pravidla pro daně z energie a pravidla pro rakouské výkupní ceny nejsou v širší míře srovnatelná. Za druhé pravidla použitelná v daném případě neobsahují mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena. Snížení daní nebo srovnatelná opatření, na která se nevztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách, nejsou sama o sobě neslučitelná s právem EU, musí však splnit obecnou oznamovací povinnost podle článku 108 SFEU. Mohou pak být posouzena a prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem podle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí nebo – pokud tyto nejsou použitelné – přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Z toho vyplývá, že pravidla použitelná pro posouzení rakouského režimu podpory neobsahují žádnou mezeru neslučitelnou s právem EU. |
| --- | --- |

(147)

Podle názoru Komise však neexistuje žádný prostor pro analogické použití článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Za prvé pravidla použitelná v daném případě ve velkém rozsahu neodpovídají pravidlům, která mají být použita analogicky. Ze znění článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách jednoznačně vyplývá, že tento předpis platí pouze pro ekologické daně harmonizované směrnicí o zdanění energie. V tomto smyslu je označení jako daň z energie „předpokladem“ pro použití článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách. Tento výklad je podpořen také tím, že z logiky systému obecného nařízení o blokových výjimkách vyplývá, že jeho oblast působnosti nemůže být širší než působnost pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, na které se vztahuje. Článek 25 obecného nařízení o blokových výjimkách tudíž jednoznačně platí jen pro daně z energie harmonizované směrnicí o zdanění energie. Jak již bylo řečeno, nejsou však příspěvky placené v rámci zákona o zelené elektřině ekologickými daněmi a předpisy směrnice o zdanění energie se na ně nevztahují. Z toho vyplývá, že pravidla pro daně z energie a pravidla pro rakouské výkupní ceny nejsou v širší míře srovnatelná. Za druhé pravidla použitelná v daném případě neobsahují mezeru, která není slučitelná s některou obecnou zásadou práva EU a která může být analogickým použitím uzavřena. Snížení daní nebo srovnatelná opatření, na která se nevztahuje obecné nařízení o blokových výjimkách, nejsou sama o sobě neslučitelná s právem EU, musí však splnit obecnou oznamovací povinnost podle článku 108 SFEU. Mohou pak být posouzena a prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem podle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí nebo – pokud tyto nejsou použitelné – přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Z toho vyplývá, že pravidla použitelná pro posouzení rakouského režimu podpory neobsahují žádnou mezeru neslučitelnou s právem EU.

| (148) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že nemůže vytvořit analogii mezi příspěvky v rámci zákona o zelené elektřině a harmonizovanými daněmi z energie podle článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách, a tudíž nemůže schválit mechanismus udělování výjimek na základě takové analogie. |
| --- | --- |

(148)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že nemůže vytvořit analogii mezi příspěvky v rámci zákona o zelené elektřině a harmonizovanými daněmi z energie podle článku 25 obecného nařízení o blokových výjimkách, a tudíž nemůže schválit mechanismus udělování výjimek na základě takové analogie.

5.3.4   Slučitelnost podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

| (149) | Komise zjistila, že Rakousko neuplatnilo, že by mechanismus udělování výjimek mohl být prohlášen slučitelným přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jelikož členský stát musí uvést důvody, na jejichž základě může být zjištěna slučitelnost podpory (80), a doložit, že jsou splněny příslušné předpoklady, Rakousko již z tohoto důvodu nesmí použít tento důvod slučitelnosti. |
| --- | --- |

(149)

Komise zjistila, že Rakousko neuplatnilo, že by mechanismus udělování výjimek mohl být prohlášen slučitelným přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jelikož členský stát musí uvést důvody, na jejichž základě může být zjištěna slučitelnost podpory (80), a doložit, že jsou splněny příslušné předpoklady, Rakousko již z tohoto důvodu nesmí použít tento důvod slučitelnosti.

| (150) | Komise nicméně prověřila, zda by mechanismus udělování výjimek mohl být považován na tomto právním základě za slučitelný. |
| --- | --- |

(150)

Komise nicméně prověřila, zda by mechanismus udělování výjimek mohl být považován na tomto právním základě za slučitelný.

| (151) | Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. Podle judikatury Soudního dvora může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud podpora přispívá k uskutečnění cílů společného zájmu (81), je nezbytná k dosažení tohoto cíle (82) a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(151)

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. Podle judikatury Soudního dvora může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud podpora přispívá k uskutečnění cílů společného zájmu (81), je nezbytná k dosažení tohoto cíle (82) a nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (152) | V souladu s tím je běžnou praxí Komise (83), že opatření mohou být prohlášena za slučitelná přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jsou nezbytná a přiměřená a pokud pozitivní dopad na cíl společného zájmu vyváží negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod. V tomto ohledu Komise považuje za přiměřené posoudit tyto otázky:






  1. | Je stanovený cíl opatření podpory jasně definován a představuje společný zájem? |
| --- | --- | --- |

(152)

V souladu s tím je běžnou praxí Komise (83), že opatření mohou být prohlášena za slučitelná přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokud jsou nezbytná a přiměřená a pokud pozitivní dopad na cíl společného zájmu vyváží negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod. V tomto ohledu Komise považuje za přiměřené posoudit tyto otázky:

1.

Je stanovený cíl opatření podpory jasně definován a představuje společný zájem?

| 2. | Je podpora dobře navržena tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu? Zejména:






  a) | je opatření podpory vhodným a nezbytným nástrojem, nebo existují jiné, vhodnější nástroje? |
| --- | --- | --- |

2.

Je podpora dobře navržena tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu? Zejména:

a)

je opatření podpory vhodným a nezbytným nástrojem, nebo existují jiné, vhodnější nástroje?

| b) | má podpora motivační efekt, tj. ovlivňuje podpora chování podniků? |
| --- | --- |

b)

má podpora motivační efekt, tj. ovlivňuje podpora chování podniků?

| c) | je podpora přiměřená, tj. mohlo by být stejné změny chování dosaženo také nižší podporou? |
| --- | --- |

c)

je podpora přiměřená, tj. mohlo by být stejné změny chování dosaženo také nižší podporou?

| 3. | Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují pozitivní účinky? |
| --- | --- |

3.

Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují pozitivní účinky?

| (153) | Podle údajů Rakouska je cílem opatření především ochrana životního prostředí. Jak je však vysvětleno v bodech 126 až 129, mechanismus udělování výjimek k ochraně životního prostředí nijak nepřispívá. |
| --- | --- |

(153)

Podle údajů Rakouska je cílem opatření především ochrana životního prostředí. Jak je však vysvětleno v bodech 126 až 129, mechanismus udělování výjimek k ochraně životního prostředí nijak nepřispívá.

| (154) | Kromě toho je kladného účinku opatření na životní prostředí dosaženo všeobecným zvýšením výkupních cen, což by podle Rakouska nebylo možné, aniž by byla zajištěna konkurenceschopnost energeticky náročných podniků prostřednictvím oznámeného mechanismu udělování výjimek. Rakouské orgány kromě toho ve svých tvrzeních uznávají, že cílem mechanismu udělování výjimek je zvýšit konkurenceschopnost energeticky náročných podniků v Rakousku vůči konkurentům v jiných členských zemích. Komise ve své rozhodovací praxi nikdy neakceptovala, že by takové podpory přispívaly k cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(154)

Kromě toho je kladného účinku opatření na životní prostředí dosaženo všeobecným zvýšením výkupních cen, což by podle Rakouska nebylo možné, aniž by byla zajištěna konkurenceschopnost energeticky náročných podniků prostřednictvím oznámeného mechanismu udělování výjimek. Rakouské orgány kromě toho ve svých tvrzeních uznávají, že cílem mechanismu udělování výjimek je zvýšit konkurenceschopnost energeticky náročných podniků v Rakousku vůči konkurentům v jiných členských zemích. Komise ve své rozhodovací praxi nikdy neakceptovala, že by takové podpory přispívaly k cíli společného zájmu.

| (155) | Jedinou výjimku představuje kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Avšak i když Komise akceptuje snížení ekologické daně, požaduje, aby se zaplatila minimální daň. Celková částka, kterou podniky využívající snížení daně přispívají k celkovým daňovým příjmům, tudíž narůstá s každou způsobenou jednotkou znečištění. V daném případě se však situace liší. Příspěvek je od výše 0,5 % čisté hodnoty výroby omezen. Další způsobené jednotky znečištění už nepodléhají parafiskálním odvodům. To znamená, že se příspěvek na způsobenou jednotku znečištění s každou další jednotkou snižuje. Systém tudíž pobízí k tomu, aby se spotřebovávaly další zdroje, namísto aby se šetřily. |
| --- | --- |

(155)

Jedinou výjimku představuje kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Avšak i když Komise akceptuje snížení ekologické daně, požaduje, aby se zaplatila minimální daň. Celková částka, kterou podniky využívající snížení daně přispívají k celkovým daňovým příjmům, tudíž narůstá s každou způsobenou jednotkou znečištění. V daném případě se však situace liší. Příspěvek je od výše 0,5 % čisté hodnoty výroby omezen. Další způsobené jednotky znečištění už nepodléhají parafiskálním odvodům. To znamená, že se příspěvek na způsobenou jednotku znečištění s každou další jednotkou snižuje. Systém tudíž pobízí k tomu, aby se spotřebovávaly další zdroje, namísto aby se šetřily.

| (156) | Komise se proto domnívá, že podpora nepřispívá k cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(156)

Komise se proto domnívá, že podpora nepřispívá k cíli společného zájmu.

| (157) | Komise zjistila, že podle judikatury Soudního dvora „(...) provozní podpory, tedy podpory, jimiž má být podnik osvobozen od nákladů, které by normálně musel v rámci svého běžného provozu nebo své obvyklé činnosti nést, v zásadě nespadají do rozsahu působnosti čl. 92 odst. 3 [nyní čl. 107 odst. 3 SFEU] (...)“ (84). Soudní dvůr dále zjistil, že: „V souladu s judikaturou totiž tyto podpory v zásadě narušují podmínky hospodářské soutěže v odvětvích, ve kterých jsou poskytovány, aniž by vzhledem ke své povaze umožnily dosáhnout cílů stanovaných výše uvedenými ustanoveními o odchylkách“ (85). Ve vztahu k danému případu Komise zastává názor, že mechanismus udělování výjimek představuje provozní podporu, neboť osvobozuje zvýhodněné podniky od části nákladů na elektřinu, které by normálně musely v rámci svých obvyklých činností nést. |
| --- | --- |

(157)

Komise zjistila, že podle judikatury Soudního dvora „(...) provozní podpory, tedy podpory, jimiž má být podnik osvobozen od nákladů, které by normálně musel v rámci svého běžného provozu nebo své obvyklé činnosti nést, v zásadě nespadají do rozsahu působnosti čl. 92 odst. 3 [nyní čl. 107 odst. 3 SFEU] (...)“ (84). Soudní dvůr dále zjistil, že: „V souladu s judikaturou totiž tyto podpory v zásadě narušují podmínky hospodářské soutěže v odvětvích, ve kterých jsou poskytovány, aniž by vzhledem ke své povaze umožnily dosáhnout cílů stanovaných výše uvedenými ustanoveními o odchylkách“ (85). Ve vztahu k danému případu Komise zastává názor, že mechanismus udělování výjimek představuje provozní podporu, neboť osvobozuje zvýhodněné podniky od části nákladů na elektřinu, které by normálně musely v rámci svých obvyklých činností nést.

| (158) | Komise se proto domnívá, že provozní podpory v žádném případě nejsou přiměřeným politickým nástrojem k dosažení tohoto cíle, i kdyby cílem společného zájmu byla konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(158)

Komise se proto domnívá, že provozní podpory v žádném případě nejsou přiměřeným politickým nástrojem k dosažení tohoto cíle, i kdyby cílem společného zájmu byla konkurenceschopnost.

| (159) | Pokud jde o ekologické daně, Komise akceptovala omezenou výjimku z této zásady, přičemž však sledovala určitý cíl. Snížení ekologické daně či osvobození od ní týkající se některých odvětví nebo kategorií podniků je podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí přípustné, pokud mohou zajistit možnost přijetí vyšších daní pro jiné podniky, což povede k celkovému zlepšení internalizace nákladů a vytvoření dalších pobídek na zlepšení ochrany životního prostředí. Komise proto zastávala názor, že tento druh podpory může být nezbytný pro nepřímou reakci na záporné externí faktory tím, že se usnadní zavedení nebo zachování relativně vysokého vnitrostátního ekologického zdanění. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o ekologické daně, Komise akceptovala omezenou výjimku z této zásady, přičemž však sledovala určitý cíl. Snížení ekologické daně či osvobození od ní týkající se některých odvětví nebo kategorií podniků je podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí přípustné, pokud mohou zajistit možnost přijetí vyšších daní pro jiné podniky, což povede k celkovému zlepšení internalizace nákladů a vytvoření dalších pobídek na zlepšení ochrany životního prostředí. Komise proto zastávala názor, že tento druh podpory může být nezbytný pro nepřímou reakci na záporné externí faktory tím, že se usnadní zavedení nebo zachování relativně vysokého vnitrostátního ekologického zdanění.

| (160) | Komise však zjistila, že příspěvky na podporu zelené elektřiny, od nichž mají být zvýhodněné podniky v rámci oznámeného opatření osvobozeny, nepředstavují ekologické daně ve smyslu bodu 70 odst. 14 a bodu 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Daně jsou odvody, které plynou do souhrnného rozpočtu státu. Příspěvky, od nichž mají být zvýhodněné podniky v rámci oznámeného opatření osvobozeny, však do souhrnného rozpočtu státu neplynou. Naopak, využívají se výlučně k financování příspěvků středisku OeMAG, které podporuje výrobce zelené elektřiny výkupními cenami. Proto tyto příspěvky nejsou ekologickými daněmi. |
| --- | --- |

(160)

Komise však zjistila, že příspěvky na podporu zelené elektřiny, od nichž mají být zvýhodněné podniky v rámci oznámeného opatření osvobozeny, nepředstavují ekologické daně ve smyslu bodu 70 odst. 14 a bodu 151 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. Daně jsou odvody, které plynou do souhrnného rozpočtu státu. Příspěvky, od nichž mají být zvýhodněné podniky v rámci oznámeného opatření osvobozeny, však do souhrnného rozpočtu státu neplynou. Naopak, využívají se výlučně k financování příspěvků středisku OeMAG, které podporuje výrobce zelené elektřiny výkupními cenami. Proto tyto příspěvky nejsou ekologickými daněmi.

| (161) | Komise proto zastává názor, že by možnost výjimky z obecného pravidla neslučitelnosti provozní podpory obsaženého v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí měla být vykládána restriktivně. Jako výjimka by proto kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí měla být omezena na ekologické daně. |
| --- | --- |

(161)

Komise proto zastává názor, že by možnost výjimky z obecného pravidla neslučitelnosti provozní podpory obsaženého v pokynech ke státní podpoře na ochranu životního prostředí měla být vykládána restriktivně. Jako výjimka by proto kapitola 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí měla být omezena na ekologické daně.

| (162) | Jak bylo již uvedeno, Komise dále zjistila, že použití kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí na parafiskální odvody by s ohledem na harmonizované energetické daně odporovalo cílům těchto pravidel a směrnici o zdanění energie. Kromě toho by mohl takový přístup vést rovněž k obecnějšímu použití těchto ustanovení na parafiskální odvody v oblasti ochrany životního prostředí (např. parafiskální odvody v oblasti odpadu atd.). Tak široké použití překračuje oblast působnosti a cíle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(162)

Jak bylo již uvedeno, Komise dále zjistila, že použití kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí na parafiskální odvody by s ohledem na harmonizované energetické daně odporovalo cílům těchto pravidel a směrnici o zdanění energie. Kromě toho by mohl takový přístup vést rovněž k obecnějšímu použití těchto ustanovení na parafiskální odvody v oblasti ochrany životního prostředí (např. parafiskální odvody v oblasti odpadu atd.). Tak široké použití překračuje oblast působnosti a cíle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (163) | Komise se proto domnívá, že provozní podpory poskytované ve formě snížení parafiskálních odvodů nejsou vhodným nástrojem ke zlepšení ochrany životního prostředí. Komise zjistila, že podmínky v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí dosud neuplatnila na jiné druhy poplatků nebo parafiskálních odvodů. |
| --- | --- |

(163)

Komise se proto domnívá, že provozní podpory poskytované ve formě snížení parafiskálních odvodů nejsou vhodným nástrojem ke zlepšení ochrany životního prostředí. Komise zjistila, že podmínky v kapitole 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí dosud neuplatnila na jiné druhy poplatků nebo parafiskálních odvodů.

| (164) | Kromě toho Komise zjistila, že objem ekologické daně, i když je použita pouze snížená sazba daně, je přímo poměrný k objemu znečištění životního prostředí způsobenému daným podnikem. I při použití snížené sazby představuje ekologická daň pro podniky i nadále pobídku k šetření zdrojů. V daném případě je však částka od určité výše omezena. Jednotky znečištění, které překračují tuto úroveň, se již nedaní. S mechanismem udělování výjimek tak parafiskální odvody ztrácejí jakoukoli pobídku k efektivnímu využívání zdrojů. |
| --- | --- |

(164)

Kromě toho Komise zjistila, že objem ekologické daně, i když je použita pouze snížená sazba daně, je přímo poměrný k objemu znečištění životního prostředí způsobenému daným podnikem. I při použití snížené sazby představuje ekologická daň pro podniky i nadále pobídku k šetření zdrojů. V daném případě je však částka od určité výše omezena. Jednotky znečištění, které překračují tuto úroveň, se již nedaní. S mechanismem udělování výjimek tak parafiskální odvody ztrácejí jakoukoli pobídku k efektivnímu využívání zdrojů.

| (165) | Pro případ, že by provozní podpory ve formě snížení parafiskálních odvodů byly uznány vhodným politickým nástrojem, Komise dále zjistila, že by pro posouzení nezbytnosti a přiměřenosti takových provozních podpor bylo potřebné šetření, které je srovnatelné s posouzením snížení neharmonizovaných ekologických daní podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (86), neboť posouzení neharmonizovaných daní podle kapitoly 4 odráží obecné zásady podrobné hospodářské analýzy podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(165)

Pro případ, že by provozní podpory ve formě snížení parafiskálních odvodů byly uznány vhodným politickým nástrojem, Komise dále zjistila, že by pro posouzení nezbytnosti a přiměřenosti takových provozních podpor bylo potřebné šetření, které je srovnatelné s posouzením snížení neharmonizovaných ekologických daní podle kapitoly 4 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (86), neboť posouzení neharmonizovaných daní podle kapitoly 4 odráží obecné zásady podrobné hospodářské analýzy podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

| (166) | Podle těchto ustanovení musí členský stát sdělit informace o hospodářských odvětvích nebo kategoriích příjemců podpory, na které se vztahuje osvobození od daně/snížení daní, a situaci hlavních příjemců podpory v každém dotčeném odvětví a vysvětlit, jak může zdanění přispět k ochraně životního prostředí. Zvýhodněná hospodářská odvětví by měla být řádně popsána a měla by poskytnout seznam největších příjemců v každém odvětví (měřeno zejména podle obratu, podílů na trhu a velikosti daňového základu) (87). Na základě těchto informací musí Komise posoudit, zda je osvobození od ekologické daně nebo její snížení nezbytné a přiměřené. Pokud jde o kritérium nezbytnosti, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích; ekologická daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů, které nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (88). Pokud jde o přiměřenost podpory, musí daný členský stát prokázat, že každý příjemce platí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu jeho činnosti na životní prostředí, že platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněná nižší úroveň, a že snížení daní nebo osvobození od daní jsou podmíněna uzavřením dohod k dosažení cílů ochrany životního prostředí (89). |
| --- | --- |

(166)

Podle těchto ustanovení musí členský stát sdělit informace o hospodářských odvětvích nebo kategoriích příjemců podpory, na které se vztahuje osvobození od daně/snížení daní, a situaci hlavních příjemců podpory v každém dotčeném odvětví a vysvětlit, jak může zdanění přispět k ochraně životního prostředí. Zvýhodněná hospodářská odvětví by měla být řádně popsána a měla by poskytnout seznam největších příjemců v každém odvětví (měřeno zejména podle obratu, podílů na trhu a velikosti daňového základu) (87). Na základě těchto informací musí Komise posoudit, zda je osvobození od ekologické daně nebo její snížení nezbytné a přiměřené. Pokud jde o kritérium nezbytnosti, výběr příjemce podpory musí být založen na objektivních a transparentních kritériích; ekologická daň bez snížení musí vést ke značnému nárůstu výrobních nákladů, které nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (88). Pokud jde o přiměřenost podpory, musí daný členský stát prokázat, že každý příjemce platí poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu jeho činnosti na životní prostředí, že platí alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněná nižší úroveň, a že snížení daní nebo osvobození od daní jsou podmíněna uzavřením dohod k dosažení cílů ochrany životního prostředí (89).

| (167) | Komise však zjistila, že Rakousko výše uvedené informace navzdory opakovaným výzvám Komise neposkytlo (90). Komise tudíž nemohla posoudit, zda byla podpora nezbytná a přiměřená nebo jakým způsobem by přispěla k ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

(167)

Komise však zjistila, že Rakousko výše uvedené informace navzdory opakovaným výzvám Komise neposkytlo (90). Komise tudíž nemohla posoudit, zda byla podpora nezbytná a přiměřená nebo jakým způsobem by přispěla k ochraně životního prostředí.

| (168) | Nakonec rakouské orgány ani nemohly doložit, že má mechanismus udělování výjimek pobídkový účinek. |
| --- | --- |

(168)

Nakonec rakouské orgány ani nemohly doložit, že má mechanismus udělování výjimek pobídkový účinek.

| (169) | Komise upozorňuje na to, že podle judikatury Soudního dvora mohou provozní podpory tohoto druhu narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit podmínky obchodu (91). V daném případě je účinek narušení hospodářské soutěže zesilován, neboť podniky, které mohou využít mechanismu udělování výjimek, již získávají provozní podpory ve formě snížení daní při zdanění energie. Poskytnutí druhé provozní podpory, která navíc není časově omezená, by narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod takovým způsobem, jenž odporuje společnému zájmu. |
| --- | --- |

(169)

Komise upozorňuje na to, že podle judikatury Soudního dvora mohou provozní podpory tohoto druhu narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit podmínky obchodu (91). V daném případě je účinek narušení hospodářské soutěže zesilován, neboť podniky, které mohou využít mechanismu udělování výjimek, již získávají provozní podpory ve formě snížení daní při zdanění energie. Poskytnutí druhé provozní podpory, která navíc není časově omezená, by narušilo hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod takovým způsobem, jenž odporuje společnému zájmu.

| (170) | Komise proto dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek nelze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považovat za slučitelný s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(170)

Komise proto dospěla k závěru, že mechanismus udělování výjimek nelze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU považovat za slučitelný s vnitřním trhem.

5.4   Závěr

| (171) | Vzhledem k výše uvedeným informacím Komise posoudila jak podporu výrobců zelené elektřiny, tak mechanismus udělování výjimek pro energeticky náročné podniky. Pokud jde o podporu výrobců zelené elektřiny, Komise zjistila, že toto opatření ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 prohlásila za státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem. Pokud jde o mechanismus udělování výjimek, který byl předmětem formálního vyšetřovacího řízení, Komise zjistila, že také toto opatření je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise však zastává názor, že pro mechanismus udělování výjimek, jenž je čistě provozní podporou, nepřipadá v úvahu žádná výjimka z obecné zásady zákazu státních podpor uvedená v SFEU. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem k výše uvedeným informacím Komise posoudila jak podporu výrobců zelené elektřiny, tak mechanismus udělování výjimek pro energeticky náročné podniky. Pokud jde o podporu výrobců zelené elektřiny, Komise zjistila, že toto opatření ve svém rozhodnutí ze dne 22. července 2009 prohlásila za státní podporu slučitelnou s vnitřním trhem. Pokud jde o mechanismus udělování výjimek, který byl předmětem formálního vyšetřovacího řízení, Komise zjistila, že také toto opatření je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise však zastává názor, že pro mechanismus udělování výjimek, jenž je čistě provozní podporou, nepřipadá v úvahu žádná výjimka z obecné zásady zákazu státních podpor uvedená v SFEU.

Komise při zohlednění všech skutečností, jež jí byly předloženy, dospěla k závěru, že státní podporu, kterou Rakousko hodlá poskytnout energeticky náročným podnikům, nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve formě částečného osvobození od povinnosti odběru zelené elektřiny, kterou Rakousko hodlá poskytnout energeticky náročným podnikům, není slučitelná s vnitřním trhem.

Podpora tudíž nesmí být udělena.

Článek 2

Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Rakousko informuje Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Rakousku.

V Bruselu dne 8. března 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 217, 11.9.2009, s. 12.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 4. července 2006 ve věcech NN 162/A/2003 a N 317/A/2006 – Podpora výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů podle rakouského zákona o zelené elektřině (garantované výkupní ceny) (Úř. věst. C 221, 14.9.2006, s. 8).

2

(3)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Věc C 24/2009 (ex N 446/2008), K(2009) 3538 v konečném znění. Úř. věst. ES C 217/2009 (Úř. věst. C 217, 11.9.2009, s. 12).

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 1.

5

(6)  § 22c odst. 5 ZZE: „Smlouvy mezi obchodníky s elektřinou a konečnými spotřebiteli musejí v případě existence rozhodnutí podle odstavce 1 obsahovat povinné ustanovení, že těmto konečným spotřebitelům nebude od okamžiku snížení kvóty obchodníků s elektřinou (§ 15 odst. 1 pododst. 3 a odst. 1a) dodávána zelená elektřina, která je obchodníkům s elektřinou přidělována střediskem pro nákup a prodej zelené elektřiny (§ 19 odst. 1), a že nedojde k přenesení dodatečných nákladů na zelenou elektřinu. Smluvní ustanovení, která jsou s tímto v rozporu, jsou neplatná.“

6

(7)  § 15 odst. 1a ZZE: „Pokud obchodníci s elektřinou středisku pro nákup a prodej zelené elektřiny prokáží, že dodávají konečným spotřebitelům, kteří si vymohli rozhodnutí podle § 22c odst. 1, musí středisko pro nákup a prodej zelené elektřiny při stanovování kvót pro obchodníky s elektřinou (§ 15 odst. 1 Z 3) tuto okolnost bez prodlení zohlednit. Ohledně tohoto množství elektřiny, které nesmí být přidělováno, se zvyšuje kvóta všech obchodníků s elektřinou na zbývající dodávky elektřiny. Pokud nemůže být bezprostředně provedena úprava kvót na základě platných tržních pravidel, je středisko pro nákup a prodej zelené elektřiny zmocněno ve smyslu § 15 odst. 4 co nejlépe zhodnotit přebytek energie vzniklý v důsledku toho, že ji není možné přidělit.“

7

(8)  Dopis Rakouska ze dne 9. září 2010 s odpověďmi na otázky Komise ze dne 19. července 2010 (s. 5).

8

(9)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (Úř. věst. L 349. 28.12.2006, s. 5).

9

(10)  Úř. věst. C 106, 8.5.2009, s. 8.

10

(11)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

11

(12)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

12

(13)  Věc C-379/98, Sb. rozh. 2001, s. I 2099.

13

(14)  Věc C-206/06, Sb. rozh. 2008, s. I 5497.

14

(15)  Věc T-358/94, Sb. rozh. 1996, s. II 2109.

15

(16)  Věc T-136/05, Sb. rozh. 2007, s. II 4063.

16

(17)  Spojené věci C-72/91 a C-73/91, Sb. rozh. 1993, s. I 887.

17

(18)  Věc C-345/02, Sb. rozh. 2004, s. I 7139.

18

(19)  Věc C-143/99, Sb. rozh. 2001, s. I 8365.

19

(20)  Adria-Wien Pipeline GmbH, bod 16.

20

Adria-Wien Pipeline GmbH

(21)  N 271/06, Dánsko, Osvobození od daně za přebytky tepla (Úř. věst. C 41, 24.2.2007, s. 2.), N 820/06, Německo, Osvobození od daně pro určité energeticky náročné postupy (Úř. věst. C 80, 13.4.2007, s. 4).

21

(22)  Směrnice 2003/96/ES.

22

(23)  Nařízení (ES) č. 800/2008.

23

(24)  Připomínky Rakouska k rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 22. července 2009 předložené dne 9. září 2010.

24

(25)  Zveřejnily Německo, Dánsko, Nizozemsko, Finsko, Švédsko a Rakousko.

25

(26)  Viz poznámka pod čarou 2.

26

(27)  Následující posouzení se opírá jak o SFEU, tak o Dohodu o EHP. Avšak pro zjednodušení se dále bude odkazovat jen na ustanovení SFEU.

27

(28)  Rozhodnutí Komise ve věci C 24/09 (ex N 446/08) – Rakouský zákon o zelené elektřině – potenciální podpora pro velké odběratele elektřiny.

28

(29)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Belgie v. Komise, C-75/97, Sb. rozh. 1999, s. I 3671, bod odůvodnění 28 až 31; věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Sb. rozh. 2001, s. I 8365, bod odůvodnění 41.

29

Belgie v. Komise

Adria-Wien Pipeline

(30)  Dopis rakouských orgánů ze dne 9. září 2010 reagující na žádost Komise o informace ze dne 19. července 2010.

30

(31)  Věc Francie v. Komise (Stardust Marine), C-482/99, Sb. rozh. 2002, s. I 4397, bod 24.

31

Francie v. Komise (Stardust Marine)

(32)  Viz poznámka pod čarou 14.

32

(33)  Essent, bod 74.

33

Essent

(34)  Viz v tomto smyslu také bod odůvodnění 74 ve věci Essent.

34

Essent

(35)  Věc C-379/98 PreussenElektra , Sb. rozh. 2001, s. I 2099. Předmětem rozsudku byl německý systém výkupní ceny z roku 1998. V rozsudku bylo stanoveno, že tento systém nepředstavuje státní podporu. V tomto systému německý zákon přímo upravoval vztah mezi výrobci zelené elektřiny a obchodníky s elektřinou tím, že soukromé dodavatele elektřiny zavázal k tomu, aby nakupovali elektřinu vyráběnou z obnovitelných zdrojů v jejich oblasti dodávky za minimální ceny (výkupní ceny). Obchodníci s elektřinou se pak mohli sami rozhodnout, jak od konečných spotřebitelů získají zpět takto vzniklé dodatečné náklady na zelenou elektřinu. Aby energetické podniky získaly rovnoměrnou účast na nákupech zelené elektřiny, musely mezi sebou množství zelené elektřiny vyrovnat. Z toho více méně vyplynulo množství nakupované zelené elektřiny, které odpovídalo tržnímu podílu těchto podniků.

35

PreussenElektra

(36)  Věc 76/78 Steinike a Weinlig v. Spolková republika Německo, Sb. rozh. 1977, s. 595, bod 21: zákaz obsažený v čl. 92 odst. 1 zahrnuje veškeré podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, aniž by pak bylo nutné rozlišovat, zda je podpora poskytována přímo státem nebo veřejnými či soukromými subjekty státem zřízenými a pověřenými prováděním režimu podpory. Při použití článku 92 je třeba zohlednit především dopady podpory na zvýhodněné podniky nebo výrobce a nikoli postavení subjektů odpovědných za rozdělování a správu podpory.

36

Steinike a Weinlig v. Spolková republika Německo

(37)  Rakousko předložilo tyto údaje na základě zkušeností získaných při použití pozměněného znění daného režimu s intenzitou podpory nižší než prahové hodnoty oznamovací povinnosti.

37

(38)  Podle čl. 17 odst. 1 písm. a) směrnice o zdanění energie se „...„Energeticky náročným podnikem“ (...) rozumí podnik podle článku 11, u kterého buď nákupy energetických produktů a elektřiny činí alespoň 3,0 % hodnoty produkce, nebo vnitrostátní splatná daň z energie činí alespoň 0,5 % přidané hodnoty.“

38

(39)  Věc C-143/99 Adria-Wien Pipelin, , Sb. rozh. 2001, s. I 8365, bod 36.

39

Adria-Wien Pipelin

(40)  Adria-Wien Pipeline, body 34–35.

40

Adria-Wien Pipeline

(41)  Adria-Wien Pipeline, bod 36.

41

Adria-Wien Pipeline

(42)  Závěry generálního advokáta Jacobse ve věci C-368/04 Transalpine Ölleitung, bod 72.

42

Transalpine Ölleitung

(43)  Adria-Wien Pipeline, bod 48.

43

Adria-Wien Pipeline

(44)  Soud prvního stupně považoval baskický režim podpory ve formě daňových dobropisů na investice ve výši více než 2,5 mld. ESP de facto za selektivní, neboť dané daňové zvýhodnění bylo vyhrazeno pouze podnikům se značnými finančními zdroji (spojené věci Diputación Foral de Alava a další v. Komise, T-92/00 a T-103/00, Sb. rozh. 2002, s. II 1385, bod 39 (odvolání proti tomuto rozsudku bylo Soudním dvorem zamítnuto ve spojených věcech Ramondín SA a další v. Komise, C-186/02 P a C-188/02 P, Sb. rozh. 2004, s. I 10653, body 60 a násl.). Soudní dvůr dále posoudil režim podpory na získání užitkových vozidel jako de facto selektivní, neboť – mimo jiné – z působnosti tohoto režimu byly vyloučeny velké podniky (rozsudek Soudního dvora ve věci Španělsko v. Komise, C-409/00, Sb. rozh. 2003, s. I 1487, bod 50).

44

de facto

Diputación Foral de Alava a další v. Komise

Ramondín SA a další v. Komise

de facto

Španělsko v. Komise

(45)  Rozhodnutí Komise 2005/565/ES ze dne 9. března 2004 C33/2003 o režimu podpory používaném v Rakousku ohledně vracení energetických daní na zemní plyn a elektřinu v letech 2002 a 2003, 47.–49. bod odůvodnění (Úř. věst. L 190, 22.7.2005, s. 13).

45

(46)  Rozhodnutí 2005/565/ES, 46. bod odůvodnění.

46

(47)  Rozhodnutí 2005/565/ES, 68.-70. bod odůvodění.

47

(48)  Věc C-368/04 Transalpine Ölleitung, Sb. rozh. 2006, s. I 09957.

48

Transalpine Ölleitung

(49)  Závěry generálního advokáta Jacobse ve věci C-368/04 Transalpine Ölleitung, bod 73.

49

Transalpine Ölleitung

(50)  Závěry generálního advokáta Jacobse ve věci Transalpine Ölleitung, bod 72.

50

Transalpine Ölleitung

(51)  Věc 173/73 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1974, s. 709, bod 13.

51

Itálie v. Komise

(52)  Věc C-75/97 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 3671, bod 32.

52

Belgie v. Komise

(53)  V rámci tohoto hospodářského odvětví existuje určité zaměření na pododvětví, jako je výroba dřeva, papíru, potravin, skla, keramiky, kovů a chemikálií.

53

(54)  Dopis Rakouska ze dne 9. září 2010 s odpověďmi na otázky Komise ze dne 19. července 2010 (s. 17 a tabulka 5 na s. 17).

54

(55)  Věci 173/73 Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1974, s. 709, bod 33; věc C-75/97 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. I 3671, body 28–31; věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Sb. rozh. 2001, s. I 8365, bod 41.

55

Itálie v. Komise

Belgie v. Komise

Adria-Wien Pipeline

(56)  Věc C-88/03 Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I 07115, bod 81.

56

Portugalsko v. Komise

(57)  Viz poznámka pod čarou 56.

57

(58)  Věc C-487/06 P Komise v. British Aggregates Association, Sb. rozh. 2008, s. I 10505, body 84–92.

58

Komise v. British Aggregates Association

(59)  Věc C-88/03 Portugalsko v. Komise (uvedená v poznámce pod čarou 31), bod 82, který odkazuje na „sociální soudržnost“ a „regionální rozvoj“ jako na vnější politické cíle.

59

Portugalsko v. Komise

(60)  Viz poznámka pod čarou 58.

60

(61)  Viz poznámka pod čarou 54.

61

(62)  Jelikož Komise dosud nevydala konečné rozhodnutí, poskytlo Rakousko výhody mechanismu udělování výjimek na základě podpor de minimis.

62

de minimis

(63)  Věc C-364/90 Itálie v. Komise, Sb. rozh., s. I 2097, bod 20; spojené věci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH v. Komise, Sb. rozh., s. II 3663, bod 140; věc C-372/97 Itálie v. Komise, Sb. rozh., s. I 3679, bod 81.

63

Itálie v. Komise

Freistaat Sachsen, Volkswagen AG a Volkswagen Sachsen GmbH v. Komise

Itálie v. Komise

(64)  Věc C-142/87 Belgie v. Komise, Sb. rozh. 1990, s. I 959, bod 56; věc C-39/94 Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, Sb. rozh. 1996, s. I 3547, bod 36.

64

Belgie v. Komise

Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další

(65)  Věc C-313/90 Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. Komise, Sb. rozh., s. I 1125, bod 36; věc C-311/94 IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, Sb. rozh. 1996, s. I 5023, bod 43; věc C-351/98 Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 2002, s I 8031, bod 53.

65

Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. Komise

IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken

Španělsko v. Komise

(66)  Viz poznámka pod čarou 3.

66

(67)  Nařízení (ES) č. 800/2008.

67

(68)  Viz poznámka pod čarou 3.

68

(69)  Nařízení (ES) č. 800/2008.

69

(70)  Viz poznámka pod čarou 3.

70

(71)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

71

(72)  Jak již bylo popsáno, Komise zastává názor, že výkupní cena jednoznačně není harmonizovanou ekologickou daní.

72

harmonizovanou

(73)  Bod 156 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

73

(74)  Bod 158 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

74

(75)  Bod 159 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

75

(76)  Rakousko na příslušné dotazy Komise ze dne 21. června 2010 a 19. července 2010 neodpovědělo.

76

(77)  Věc 165/84 Krohn v. Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung, Sb. rozh. 1985, bod 14; věc 6/78 Union française de Céréales v. Hauptzollamt Hamburg-Jonas, Sb. rozh. 1978, s. 1675.

77

Krohn v. Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung

Union française de Céréales v. Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(78)  Podle čl. 25 odst. 2 obecného nařízení o blokových výjimkách uhradí subjekty, jimž byla přiznána úleva na ekologických daních, alespoň minimální daň Společenství podle směrnice 2003/96/ES (směrnice o zdanění energie). Podle čl. 25 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách se snížení daní povolí na dobu nejvýše 10 let. Po tomto období deseti let členské státy zváží vhodnost daného opatření podpory.

78

(79)  Dopis Rakouska ze dne 9. září 2010 s odpověďmi na otázky Komise ze dne 19. července 2010, s. 19.

79

(80)  Viz poznámka pod čarou 63.

80

(81)  Rozsudek Soudu ze dne 14. ledna 2009 ve věci Kronoply v. Komise, T-162/06, s. II 1, především body 65, 66, 74, 75.

81

Kronoply v. Komise

(82)  Věc T-187/99 Agrana Zucker a Stärke v. Komise, Sb. rozh., s. II 1587, bod 74; věc T-126/99 Graphischer Maschinenbau GmbH v. Komise, Sb. rozh., s. II 2427, body 41–43; věc C-390/06 Nuova Agricast, Sb. rozh., s. I 2577, body 68–69.

82

Agrana Zucker a Stärke v. Komise

Graphischer Maschinenbau GmbH v. Komise

Nuova Agricast

(83)  Rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, oddíl 1.3 (Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1); pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, oddíl 1.3 (Úřední věstník C 82, 1.4.2008, s. 1.).

83

(84)  Věc T-459/93 Siemens SA v. Komise, Sb. rozh. 1995, s. II 1675, bod 48.

84

Siemens SA v. Komise

(85)  Věc T-459/93 Siemens SA v. Komise, Sb. rozh. 1995, s. II 1675, bod 48. Viz též věc T-396/08 Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt v. Komise ze dne 8. července 2010, dosud neprojednáno, body 46–48; věc C-156/98 Německo v. Komise, Sb. rozh., s. I 6857, bod 30, jakož i uvedená judikatura.

85

Siemens SA v. Komise

Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt v. Komise

Německo v. Komise

(86)  Jak již bylo popsáno, Komise zastává názor, že výkupní cena jednoznačně není harmonizovanou ekologickou daní.

86

(87)  Viz poznámka pod čarou 73.

87

(88)  Viz poznámka pod čarou 74.

88

(89)  Viz poznámka pod čarou 75.

89

(90)  Rakousko na příslušné dotazy Komise ze dne 21. června 2010 a 19. července 2010 neodpovědělo.

90

(91)  Věc T-459/93 Siemens SA v. Komise, Sb. rozh. 1995, s. II 1675, bod 48.

91

Siemens SA v. Komise

---