# Eiropas Savienības L 235/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.235.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 235 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 10. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.235.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 235

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 10. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/526/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 29. septembris) par valsts atbalstu C 32/09 (ex NN 50/09), ko Vācija īstenojusi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 26. janvāris) par valsts atbalstu C 7/10 (ex CP 250/09 un NN 5/10), ko īstenoja Vācija Shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (Sanierungsklausel)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 275)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 8. marts) par valsts atbalstu lietā C 24/09 (ex N 446/08) – Valsts atbalsts energoietilpīgiem uzņēmumiem saskaņā ar Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1363)

   (
  1
  ) | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2011/526/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 29. septembris) par valsts atbalstu C 32/09 (ex NN 50/09), ko Vācija īstenojusi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)

   (
  1
  )

Sparkasse KölnBonn

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)

1

1

2011/527/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 26. janvāris) par valsts atbalstu C 7/10 (ex CP 250/09 un NN 5/10), ko īstenoja Vācija Shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (Sanierungsklausel)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 275)

   (
  1
  )

Sanierungsklausel

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 275)

1

26

2011/528/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 8. marts) par valsts atbalstu lietā C 24/09 (ex N 446/08) – Valsts atbalsts energoietilpīgiem uzņēmumiem saskaņā ar Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1363)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1363)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 10.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 29. septembris)

par valsts atbalstu C 32/09 (ex NN 50/09), ko Vācija īstenojusi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/526/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi dalībvalstis un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācija paziņoja par pasākumiem 2009. gada 21. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Vācija paziņoja par pasākumiem 2009. gada 21. oktobrī.

| (2) | Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā (2) (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija sākotnēji secināja, ka rekapitalizācijas pasākumi attiecībā uz Sparkasse KölnBonn (turpmāk “banka”) uzskatāmi par valsts atbalstu, un pauda bažas, vai pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz Sparkasse KölnBonn, uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Komisija arī pieprasīja, lai Vācija iesniedz pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā (2) (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija sākotnēji secināja, ka rekapitalizācijas pasākumi attiecībā uz Sparkasse KölnBonn (turpmāk “banka”) uzskatāmi par valsts atbalstu, un pauda bažas, vai pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz Sparkasse KölnBonn, uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Komisija arī pieprasīja, lai Vācija iesniedz pārstrukturēšanas plānu.

| (3) | Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. janvārī, un ieinteresētās personas tika lūgtas iesniegt apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. janvārī, un ieinteresētās personas tika lūgtas iesniegt apsvērumus.

| (4) | Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 11. februārī, un tas tika apspriests vairākās sanāksmēs un telekonferencēs laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. gada septembrim. |
| --- | --- |

(4)

Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 11. februārī, un tas tika apspriests vairākās sanāksmēs un telekonferencēs laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. gada septembrim.

| (5) | Vācija iesniedza papildinformāciju un atjauninātus pārstrukturēšanas plāna datus 2010. gada 15. janvārī, 10., 12. un 24. februārī, 10. un 26. martā, 21. un 28. maijā, 8. un 11. jūnijā, 23. jūlijā un 10. un 23. augustā. Pārstrukturēšanas plāna galīgais teksts tika iesniegts 2010. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(5)

Vācija iesniedza papildinformāciju un atjauninātus pārstrukturēšanas plāna datus 2010. gada 15. janvārī, 10., 12. un 24. februārī, 10. un 26. martā, 21. un 28. maijā, 8. un 11. jūnijā, 23. jūlijā un 10. un 23. augustā. Pārstrukturēšanas plāna galīgais teksts tika iesniegts 2010. gada 1. septembrī.

2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJAS KREDĪTIESTĀDES RAKSTUROJUMS

| (6) | Sparkasse KölnBonn ir Vācijas krājbanka. Pašreizējā veidolā tā tika izveidota 2005. gadā, apvienojoties uzņēmumiem Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn, kuru īpašnieki (Träger jeb atbildīgās valsts iestādes, turpmāk “īpašnieks”) bija attiecīgi Ķelnes un Bonnas pilsēta. Ķelnes pilsētas netiešā turējumā esošā daļa jaunajā bankā ir 70 %, Bonnas pilsētas – 30 %. Pēc apvienošanas Sparkasse KölnBonn īpašnieks ir apvienība Zweckverband Sparkasse KölnBonn (turpmāk “Zweckverband”). Zweckverband ir reģistrēta atbilstīgi publiskajām tiesībām, un tā ir īpašam mērķim izveidota apvienība. Zweckverband vienīgie dalībnieki ir Ķelnes pilsēta (70 %) un Bonnas pilsēta (30 %). |
| --- | --- |

(6)

Sparkasse KölnBonn ir Vācijas krājbanka. Pašreizējā veidolā tā tika izveidota 2005. gadā, apvienojoties uzņēmumiem Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn, kuru īpašnieki (Träger jeb atbildīgās valsts iestādes, turpmāk “īpašnieks”) bija attiecīgi Ķelnes un Bonnas pilsēta. Ķelnes pilsētas netiešā turējumā esošā daļa jaunajā bankā ir 70 %, Bonnas pilsētas – 30 %. Pēc apvienošanas Sparkasse KölnBonn īpašnieks ir apvienība Zweckverband Sparkasse KölnBonn (turpmāk “Zweckverband”). Zweckverband ir reģistrēta atbilstīgi publiskajām tiesībām, un tā ir īpašam mērķim izveidota apvienība. Zweckverband vienīgie dalībnieki ir Ķelnes pilsēta (70 %) un Bonnas pilsēta (30 %).

| (7) | Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās bija otra lielākā Vācijas krājbanka, kuras bilances vērtība bija EUR 31 miljards. Tolaik Moody’s piešķirtais kredītvērtējums Sparkasse KölnBonn bija Aa2. Tas tika pazemināts uz A1 2010. gada 15. martā. |
| --- | --- |

(7)

Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās bija otra lielākā Vācijas krājbanka, kuras bilances vērtība bija EUR 31 miljards. Tolaik Moody’s piešķirtais kredītvērtējums Sparkasse KölnBonn bija Aa2. Tas tika pazemināts uz A1 2010. gada 15. martā.

| (8) | Sparkasse KölnBonn sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām (Privatkundengeschäft) un korporatīviem klientiem (Firmenkundengeschäft). Reģionālā līmenī banka aktīvi darbojas projektu finansēšanā un kapitāla tirgū (Kapitalmarktgeschäft), kā arī veic citas finanšu operācijas, piem., aktīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

(8)

Sparkasse KölnBonn sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām (Privatkundengeschäft) un korporatīviem klientiem (Firmenkundengeschäft). Reģionālā līmenī banka aktīvi darbojas projektu finansēšanā un kapitāla tirgū (Kapitalmarktgeschäft), kā arī veic citas finanšu operācijas, piem., aktīvu pārvaldību.

| (9) | Banka aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, un tās tirgus daļa 2008. gadā bija apmēram [30–35] (3) % attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem, apmēram [20–25] % attiecībā uz aizdevumiem privātpersonām un [15–20] % attiecībā uz aizdevumiem korporatīviem klientiem (4). |
| --- | --- |

(9)

Banka aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, un tās tirgus daļa 2008. gadā bija apmēram [30–35] (3) % attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem, apmēram [20–25] % attiecībā uz aizdevumiem privātpersonām un [15–20] % attiecībā uz aizdevumiem korporatīviem klientiem (4).

3.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (10) | Sparkasse KölnBonn kapitālā kopumā tika ieguldīti EUR 650 miljoni,






  i) | 2008. gada beigās emitējot līdzdalības sertifikātus (Genussrechte); |
| --- | --- | --- |

(10)

Sparkasse KölnBonn kapitālā kopumā tika ieguldīti EUR 650 miljoni,

i)

2008. gada beigās emitējot līdzdalības sertifikātus (Genussrechte);

| ii) | 2009. gada sākumā izmantojot daļas bez balsstiesībām (Stille Einlage). |
| --- | --- |

ii)

2009. gada sākumā izmantojot daļas bez balsstiesībām (Stille Einlage).

3.1.   Līdzdalības sertifikāti (Genussrechte)

| (11) | Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (turpmāk “Förderungsgesellschaft”) 2008. gada decembrī veica parakstīšanos uz Sparkasse KölnBonn nominālajiem līdzdalības sertifikātiem EUR 300 miljonu apmērā divos laidienos, katru EUR 150 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (turpmāk “Förderungsgesellschaft”) 2008. gada decembrī veica parakstīšanos uz Sparkasse KölnBonn nominālajiem līdzdalības sertifikātiem EUR 300 miljonu apmērā divos laidienos, katru EUR 150 miljonu apmērā.

| (12) | Förderungsgesellschaft ir Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Reinas krājbanku apvienība, turpmāk “RSGV”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. RSGV ir publisko tiesību apvienība (“Körperschaft des öffentlichen Rechts”) attiecībā uz visām krājbankām un to publiskajiem īpašniekiem, kuri atrodas Reinzemē (Rheinland), un tā pārstāv Sparkassen (krājbankas) un to (publiskos) īpašniekus. Saskaņā ar statūtiem Förderungsgesellschaft mērķis ir popularizēt RSGV piederīgās krājbankas. Förderungsgesellschaft var veikt iemaksas krājbanku kapitālā – šādu iemaksu vienīgais mērķis ir turpināt attīstīt kreditēšanas darbību, un tā var saņemt aizdevumus. |
| --- | --- |

(12)

Förderungsgesellschaft ir Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Reinas krājbanku apvienība, turpmāk “RSGV”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. RSGV ir publisko tiesību apvienība (“Körperschaft des öffentlichen Rechts”) attiecībā uz visām krājbankām un to publiskajiem īpašniekiem, kuri atrodas Reinzemē (Rheinland), un tā pārstāv Sparkassen (krājbankas) un to (publiskos) īpašniekus. Saskaņā ar statūtiem Förderungsgesellschaft mērķis ir popularizēt RSGV piederīgās krājbankas. Förderungsgesellschaft var veikt iemaksas krājbanku kapitālā – šādu iemaksu vienīgais mērķis ir turpināt attīstīt kreditēšanas darbību, un tā var saņemt aizdevumus.

| (13) | Sertifikātu kuponu likme ir 8 %. Sertifikātu dzēšanas termiņš ir 2013. gada 31. decembris. No regulējuma viedokļa līdzdalības sertifikāti ir 2. līmeņa kapitāls. |
| --- | --- |

(13)

Sertifikātu kuponu likme ir 8 %. Sertifikātu dzēšanas termiņš ir 2013. gada 31. decembris. No regulējuma viedokļa līdzdalības sertifikāti ir 2. līmeņa kapitāls.

| (14) | Līdzdalības sertifikāti tiek izmantoti gada zaudējumu segšanai proporcionāli to daļai kopējā pašu kapitālā zaudējumu segšanai; līdzdalības sertifikātos ietverta maksājumu saglabāšana uzskaites ierakstos [...] apmērā, t. i., iepriekšējie maksājumi attiecībā uz līdzdalības sertifikātiem jāveic ne vēlāk kā [2–6] gadu laikā pēc to samaksas termiņa. Tas pats attiecas uz maksājumiem, kurus veic, lai papildinātu līdzdalības sertifikātu nominālvērtību, ja tā samazinājusies zaudējumu segšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(14)

Līdzdalības sertifikāti tiek izmantoti gada zaudējumu segšanai proporcionāli to daļai kopējā pašu kapitālā zaudējumu segšanai; līdzdalības sertifikātos ietverta maksājumu saglabāšana uzskaites ierakstos [...] apmērā, t. i., iepriekšējie maksājumi attiecībā uz līdzdalības sertifikātiem jāveic ne vēlāk kā [2–6] gadu laikā pēc to samaksas termiņa. Tas pats attiecas uz maksājumiem, kurus veic, lai papildinātu līdzdalības sertifikātu nominālvērtību, ja tā samazinājusies zaudējumu segšanas rezultātā.

| (15) | Sertifikātu finansēšanai Förderungsgesellschaft veica parakstīšanos uz diviem aizņēmumiem [...] apmērā. Šiem aizņēmumiem ir nemainīga procentu likme [4–5] % līdz līdzdalības sertifikātu termiņa beigām. Aizņēmumu, kas izsniegts [...], garantē RSGV, kas no Förderungsgesellschaft saņems garantijas atlīdzību [1,8–2,5] % apmērā. |
| --- | --- |

(15)

Sertifikātu finansēšanai Förderungsgesellschaft veica parakstīšanos uz diviem aizņēmumiem [...] apmērā. Šiem aizņēmumiem ir nemainīga procentu likme [4–5] % līdz līdzdalības sertifikātu termiņa beigām. Aizņēmumu, kas izsniegts [...], garantē RSGV, kas no Förderungsgesellschaft saņems garantijas atlīdzību [1,8–2,5] % apmērā.

3.2.   Daļas bez balsstiesībām

| (16) | Sparkasse KölnBonn un Zweckverband2009. gada 2. janvārī un 2009. gada 27. februārī noslēdza līgumus par daļām bez balsstiesībām, izveidojot “Stille Gesellschaft” EUR 350 miljonu apmērā, ko izmaksāja divos laidienos: vienu EUR 300 miljonu apmērā – 2009. gada 2. janvārī, otru EUR 50 miljonu apmērā – 2009. gada 1. aprīlī. Daļas bez balsstiesībām ir mehānisms, saskaņā ar kuru ieguldītājs neiegūst balsstiesības, bet saņem atlīdzību. Šis instruments ir nebeidzams, un to ietver 1. līmeņa pamatkapitālā. Zweckverband ir daļu bez balsstiesībām turētājs. |
| --- | --- |

(16)

Sparkasse KölnBonn un Zweckverband2009. gada 2. janvārī un 2009. gada 27. februārī noslēdza līgumus par daļām bez balsstiesībām, izveidojot “Stille Gesellschaft” EUR 350 miljonu apmērā, ko izmaksāja divos laidienos: vienu EUR 300 miljonu apmērā – 2009. gada 2. janvārī, otru EUR 50 miljonu apmērā – 2009. gada 1. aprīlī. Daļas bez balsstiesībām ir mehānisms, saskaņā ar kuru ieguldītājs neiegūst balsstiesības, bet saņem atlīdzību. Šis instruments ir nebeidzams, un to ietver 1. līmeņa pamatkapitālā. Zweckverband ir daļu bez balsstiesībām turētājs.

| (17) | Daļu bez balsstiesībām pirmā laidiena finansēšanai Zweckverband noslēdza līgumu par aizņēmumu EUR 300 miljonu apmērā. 50 % no aizņēmuma nodrošina [...], un atlikušos 50 % nodrošina [...]. Par aizņēmumu Zweckverband maksās atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus [0,7–1,1] %. Otrais laidiens EUR 50 miljonu apmērā tika refinansēts, izmantojot [...] izsniegtu aizdevumu, par kuru atlīdzība bija EURIBOR plus [0,7–1,1] %. Lai gan ne Ķelne, ne Bonna nesniedz īpašas garantijas, saskaņā ar Zweckverband statūtiem abām pilsētām ir neierobežota atbildība attiecībā uz visām Zweckverband saistībām. |
| --- | --- |

(17)

Daļu bez balsstiesībām pirmā laidiena finansēšanai Zweckverband noslēdza līgumu par aizņēmumu EUR 300 miljonu apmērā. 50 % no aizņēmuma nodrošina [...], un atlikušos 50 % nodrošina [...]. Par aizņēmumu Zweckverband maksās atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus [0,7–1,1] %. Otrais laidiens EUR 50 miljonu apmērā tika refinansēts, izmantojot [...] izsniegtu aizdevumu, par kuru atlīdzība bija EURIBOR plus [0,7–1,1] %. Lai gan ne Ķelne, ne Bonna nesniedz īpašas garantijas, saskaņā ar Zweckverband statūtiem abām pilsētām ir neierobežota atbildība attiecībā uz visām Zweckverband saistībām.

| (18) | Attiecībā uz daļām bez balsstiesībām Sparkasse KölnBonn maksā atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus 7,25 %. Šāda atlīdzība tika noteikta atbilstīgi Deutsche Bank t. s. “atzinumam par godīgumu”. Atlīdzības maksājums ir atkarīgs no bilancē uzrādītās peļņas, un šo maksājumu neveic, ja Sparkasse KölnBonn neuzrāda peļņu attiecīgajā gadā. Maksājumu neveic arī tad, ja tā veikšanas laikā kapitāla koeficients ir zemāks par 9 % un ciktāl tā veikšana radītu vai palielinātu zaudējumus attiecīgajā pārskata gadā. Ja maksājums tiek atlikts, nav pienākuma to saglabāt uzskaites ierakstos un vēlāk veikt maksājumu, kura veikšanu banka ir apturējusi. Turklāt daļas bez balsstiesībām sedz bilances zaudējumus proporcionāli to daļai kopējā kapitālā zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz daļām bez balsstiesībām Sparkasse KölnBonn maksā atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus 7,25 %. Šāda atlīdzība tika noteikta atbilstīgi Deutsche Bank t. s. “atzinumam par godīgumu”. Atlīdzības maksājums ir atkarīgs no bilancē uzrādītās peļņas, un šo maksājumu neveic, ja Sparkasse KölnBonn neuzrāda peļņu attiecīgajā gadā. Maksājumu neveic arī tad, ja tā veikšanas laikā kapitāla koeficients ir zemāks par 9 % un ciktāl tā veikšana radītu vai palielinātu zaudējumus attiecīgajā pārskata gadā. Ja maksājums tiek atlikts, nav pienākuma to saglabāt uzskaites ierakstos un vēlāk veikt maksājumu, kura veikšanu banka ir apturējusi. Turklāt daļas bez balsstiesībām sedz bilances zaudējumus proporcionāli to daļai kopējā kapitālā zaudējumu segšanai.

4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (19) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sparkasse KölnBonn darbosies kā reģionāla krājbanka atbilstīgi tās statūtos noteiktajam uzņēmējdarbības modelim. Bankas darbība būs koncentrēta uz parastiem neliela apjoma bankas pakalpojumiem, ko tā sniegs klientiem – privātpersonām un MVU – tās tradicionālajos segmentos, un tā vairs neveiks citas darbības, piem., nekustamā īpašuma tirdzniecību vai ieguldījumus strukturētos produktos, un pārdos blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Turklāt banka ievērojami samazinās administratīvos izdevumus. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sparkasse KölnBonn darbosies kā reģionāla krājbanka atbilstīgi tās statūtos noteiktajam uzņēmējdarbības modelim. Bankas darbība būs koncentrēta uz parastiem neliela apjoma bankas pakalpojumiem, ko tā sniegs klientiem – privātpersonām un MVU – tās tradicionālajos segmentos, un tā vairs neveiks citas darbības, piem., nekustamā īpašuma tirdzniecību vai ieguldījumus strukturētos produktos, un pārdos blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Turklāt banka ievērojami samazinās administratīvos izdevumus.

4.1.   Pārstrukturēšanas plāna raksturojums

| (20) | Sparkasse KölnBonn galvenokārt sniegs pakalpojumus klientiem Ķelnes un Bonnas reģionā tādos segmentos kā pakalpojumi privātpersonām, privāti sniegti bankas pakalpojumi privātpersonām, kas veic apjomīgus aktīvu ieguldījumus, pakalpojumi MVU, korporatīviem un institucionāliem klientiem. Banka koncentrēsies uz korporatīviem klientiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 250 miljoniem. |
| --- | --- |

(20)

Sparkasse KölnBonn galvenokārt sniegs pakalpojumus klientiem Ķelnes un Bonnas reģionā tādos segmentos kā pakalpojumi privātpersonām, privāti sniegti bankas pakalpojumi privātpersonām, kas veic apjomīgus aktīvu ieguldījumus, pakalpojumi MVU, korporatīviem un institucionāliem klientiem. Banka koncentrēsies uz korporatīviem klientiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 250 miljoniem.

| (21) | Sparkasse KölnBonn samazinās savus lielākos ar kreditēšanu saistītos riska darījumus, ierobežojot kredītlīnijas, pieprasot papildu nodrošinājumu vai nododot riskus citām kredītiestādēm. Segmentā “pakalpojumi korporatīviem klientiem”Sparkasse KölnBonn jau panākusi riska darījumu samazinājumu EUR 551,5 miljonu apmērā, bet līdz 2013. gada beigām tā vēl samazinās savus riska darījumus par EUR [900–1 100] miljoniem; to sākotnējais līmenis 2008. gadā bija EUR 2,8 miljardi. Turklāt ar kreditēšanu saistītie riska darījumi EUR [800–900] miljonu apmērā ar iestādēm, kas nav saistītas ar Ķelnes un Bonnas reģionu, tiks samazināti līdz 2013. gada beigām, izmantojot tādus pašus instrumentus (skatīt I pielikuma 4. punktu). |
| --- | --- |

(21)

Sparkasse KölnBonn samazinās savus lielākos ar kreditēšanu saistītos riska darījumus, ierobežojot kredītlīnijas, pieprasot papildu nodrošinājumu vai nododot riskus citām kredītiestādēm. Segmentā “pakalpojumi korporatīviem klientiem”Sparkasse KölnBonn jau panākusi riska darījumu samazinājumu EUR 551,5 miljonu apmērā, bet līdz 2013. gada beigām tā vēl samazinās savus riska darījumus par EUR [900–1 100] miljoniem; to sākotnējais līmenis 2008. gadā bija EUR 2,8 miljardi. Turklāt ar kreditēšanu saistītie riska darījumi EUR [800–900] miljonu apmērā ar iestādēm, kas nav saistītas ar Ķelnes un Bonnas reģionu, tiks samazināti līdz 2013. gada beigām, izmantojot tādus pašus instrumentus (skatīt I pielikuma 4. punktu).

| (22) | Sparkasse KölnBonn jau samazinājusi savu nekustamā īpašuma tirdzniecības portfeli, kas sākotnēji bija EUR 550 miljoni, līdz EUR [20–23] miljoniem patlaban, un turpmāk tas tiks samazināts līdz nullei. Banka nākotnē neveiks nekustamā īpašuma tirdzniecības operācijas, un tā apsver iespēju atteikties no tādas iestādes statusa, kam ir tirdzniecības portfelis, līdz ar to tā atlikušās ierobežotās tirdzniecības operācijas iekļaus netirdzniecības portfelī. Šādiem darījumiem būs kvalitatīvs ierobežojums: tie attieksies uz noteiktiem produktiem un tiem piemēros kvantitatīvu ikdienas ierobežojumu attiecībā uz riska darījumiem (tirgus risks < EUR [3–5] miljoniem, skatīt I pielikuma 2. punktu). |
| --- | --- |

(22)

Sparkasse KölnBonn jau samazinājusi savu nekustamā īpašuma tirdzniecības portfeli, kas sākotnēji bija EUR 550 miljoni, līdz EUR [20–23] miljoniem patlaban, un turpmāk tas tiks samazināts līdz nullei. Banka nākotnē neveiks nekustamā īpašuma tirdzniecības operācijas, un tā apsver iespēju atteikties no tādas iestādes statusa, kam ir tirdzniecības portfelis, līdz ar to tā atlikušās ierobežotās tirdzniecības operācijas iekļaus netirdzniecības portfelī. Šādiem darījumiem būs kvalitatīvs ierobežojums: tie attieksies uz noteiktiem produktiem un tiem piemēros kvantitatīvu ikdienas ierobežojumu attiecībā uz riska darījumiem (tirgus risks < EUR [3–5] miljoniem, skatīt I pielikuma 2. punktu).

| (23) | Viens no galvenajiem Sparkasse KölnBonn zaudējumu iemesliem 2008. gadā bija tās ieguldījumi tā saucamajos ABS un stratēģiski asignētu aktīvu (turpmāk “SAA”) portfeļos. Laikā, kad Sparkasse KölnBonn veica ieguldījumus ABS portfeļos, tā iegādājās no ģeogrāfiskā viedokļa diversificētus (5) aktīvus, kam galvenokārt piešķirts AAA kredītnovērtējums, tostarp RMBS
   (6), CDO
   (7), CMBS
   (8), ABS
   (9) un CLO
   (10). 2007. gada beigās ABS portfelis Sparkasse KölnBonn kontos bija EUR 1,05 miljardi. SAA ir ieguldījumi specializētos fondos, ar kuru starpniecību Sparkasse KölnBonn turējumā bija diversificēts portfelis, ko cita starpā veidoja starptautisku uzņēmumu kapitāla vērtspapīri, REIT
   (11) un obligācijas, tostarp fondos ar augstu ienesīgumu un attīstības valstu fondos. 2007. gada beigās šī portfeļa uzskaites vērtība Sparkasse KölnBonn bilancē bija EUR 2,2 miljardi. Kaut gan Sparkasse KölnBonn mērķis bija plaši diversificēt ABS un SAA portfeļus, tos nozīmīgi ietekmēja finanšu krīze. 2008. gadā vajadzēja daļēji norakstīt EUR 249 miljonus (12), galvenokārt abu portfeļu dēļ, šo summu Sparkasse KölnBonn vajadzēja atzīt kā zaudējumus saistībā ar saviem ieguldījumu portfeļiem papildus EUR 108 miljoniem, ko tā iegrāmatoja kā zaudējumus jau 2007. gadā. |
| --- | --- |

(23)

Viens no galvenajiem Sparkasse KölnBonn zaudējumu iemesliem 2008. gadā bija tās ieguldījumi tā saucamajos ABS un stratēģiski asignētu aktīvu (turpmāk “SAA”) portfeļos. Laikā, kad Sparkasse KölnBonn veica ieguldījumus ABS portfeļos, tā iegādājās no ģeogrāfiskā viedokļa diversificētus (5) aktīvus, kam galvenokārt piešķirts AAA kredītnovērtējums, tostarp RMBS
   (6), CDO
   (7), CMBS
   (8), ABS
   (9) un CLO
   (10). 2007. gada beigās ABS portfelis Sparkasse KölnBonn kontos bija EUR 1,05 miljardi. SAA ir ieguldījumi specializētos fondos, ar kuru starpniecību Sparkasse KölnBonn turējumā bija diversificēts portfelis, ko cita starpā veidoja starptautisku uzņēmumu kapitāla vērtspapīri, REIT
   (11) un obligācijas, tostarp fondos ar augstu ienesīgumu un attīstības valstu fondos. 2007. gada beigās šī portfeļa uzskaites vērtība Sparkasse KölnBonn bilancē bija EUR 2,2 miljardi. Kaut gan Sparkasse KölnBonn mērķis bija plaši diversificēt ABS un SAA portfeļus, tos nozīmīgi ietekmēja finanšu krīze. 2008. gadā vajadzēja daļēji norakstīt EUR 249 miljonus (12), galvenokārt abu portfeļu dēļ, šo summu Sparkasse KölnBonn vajadzēja atzīt kā zaudējumus saistībā ar saviem ieguldījumu portfeļiem papildus EUR 108 miljoniem, ko tā iegrāmatoja kā zaudējumus jau 2007. gadā.

| (24) | Pārstrukturēšanas plānā Sparkasse KölnBonn norādīja ABS un SAA ieguldījumus kā neatbilstīgus riska profilam un stratēģijas pārorientēšanai, kļūstot par tradicionālu krājbanku. Rezultātā banka pieņēma lēmumu pilnībā izpārdot vai izbeigt šādas saistības līdz 2014. gadam. Lai ierobežotu savu riska pozīciju saistībā ar kapitāla vērtspapīriem, Sparkasse KölnBonn 2008. gada martā uz pusi samazināja SAA ieguldījumus. 2009. gadā tā īstenoja citus pārdevumus, un rezultātā 2009. gada 30. septembrīSAA portfelis tika samazināts līdz EUR 468 miljoniem. Atlikušo riska darījumu ar ABS radīto ietekmi (nomināli EUR 970 miljoni 2009. gada 30. septembrī) uz Sparkasse KölnBonn kontiem segs izveidotie uzkrājumi un riska ierobežošana 2010. gadā. Visbeidzot [2012.–2014.] gadā tiks pārdots viss atlikušais portfelis. |
| --- | --- |

(24)

Pārstrukturēšanas plānā Sparkasse KölnBonn norādīja ABS un SAA ieguldījumus kā neatbilstīgus riska profilam un stratēģijas pārorientēšanai, kļūstot par tradicionālu krājbanku. Rezultātā banka pieņēma lēmumu pilnībā izpārdot vai izbeigt šādas saistības līdz 2014. gadam. Lai ierobežotu savu riska pozīciju saistībā ar kapitāla vērtspapīriem, Sparkasse KölnBonn 2008. gada martā uz pusi samazināja SAA ieguldījumus. 2009. gadā tā īstenoja citus pārdevumus, un rezultātā 2009. gada 30. septembrīSAA portfelis tika samazināts līdz EUR 468 miljoniem. Atlikušo riska darījumu ar ABS radīto ietekmi (nomināli EUR 970 miljoni 2009. gada 30. septembrī) uz Sparkasse KölnBonn kontiem segs izveidotie uzkrājumi un riska ierobežošana 2010. gadā. Visbeidzot [2012.–2014.] gadā tiks pārdots viss atlikušais portfelis.

| (25) | Sparkasse KölnBonn sākusi īstenot plašu programmu izmaksu samazināšanai, tostarp darbinieku skaita samazināšanai, bankas iekšējo procesu optimizēšanai un 22 filiāļu slēgšanai no esošajām filiālēm (kopskaitā 131 filiāle) līdz 2011. gada vidum. Rezultātā bankas administratīvie izdevumi tiks pakāpeniski samazināti par [5–8] % līdz 2014. gadam (13). |
| --- | --- |

(25)

Sparkasse KölnBonn sākusi īstenot plašu programmu izmaksu samazināšanai, tostarp darbinieku skaita samazināšanai, bankas iekšējo procesu optimizēšanai un 22 filiāļu slēgšanai no esošajām filiālēm (kopskaitā 131 filiāle) līdz 2011. gada vidum. Rezultātā bankas administratīvie izdevumi tiks pakāpeniski samazināti par [5–8] % līdz 2014. gadam (13).

| (26) | Vācija apsolījusi, ka banka ievēros ierobežojumus attiecībā uz kuponu maksājumiem (I pielikuma 7. punkts), aizliegumu attiecībā uz reklāmu (I pielikuma 9. punkts) un iegādi (I pielikuma 8. punkts) un aizliegumu būt cenu līderim, saskaņā ar kuru līdz 2014. gada beigām Sparkasse KölnBonn noguldījumiem un hipotēkām nedrīkst piedāvāt labākas likmes salīdzinājumā ar labākajiem no desmit lielākajiem konkurentiem (attiecībā uz noguldījumiem to konkurentu tirgus daļas izteiksmē, kuri aktīvi darbojas attiecīgajā tirgū Ķelnes un Bonnas reģionā, un attiecībā uz hipotēkām tirgus daļas jaunās ražotnēs Vācijā izteiksmē, skatīt I pielikuma 5. punktu). |
| --- | --- |

(26)

Vācija apsolījusi, ka banka ievēros ierobežojumus attiecībā uz kuponu maksājumiem (I pielikuma 7. punkts), aizliegumu attiecībā uz reklāmu (I pielikuma 9. punkts) un iegādi (I pielikuma 8. punkts) un aizliegumu būt cenu līderim, saskaņā ar kuru līdz 2014. gada beigām Sparkasse KölnBonn noguldījumiem un hipotēkām nedrīkst piedāvāt labākas likmes salīdzinājumā ar labākajiem no desmit lielākajiem konkurentiem (attiecībā uz noguldījumiem to konkurentu tirgus daļas izteiksmē, kuri aktīvi darbojas attiecīgajā tirgū Ķelnes un Bonnas reģionā, un attiecībā uz hipotēkām tirgus daļas jaunās ražotnēs Vācijā izteiksmē, skatīt I pielikuma 5. punktu).

4.2.   Meitasuzņēmumu pārstrukturēšana

| (27) | Sparkasse KölnBonn plāno samazināt savu meitasuzņēmumu skaitu par vienu trešdaļu. No meitasuzņēmumu portfeļa, kas bankas kontos bija EUR 635 miljoni 2008. gada 31. decembrī, EUR [20–40] miljoni tika atsavināt vai likvidēti līdz 2009. gada beigām un turpmāk plāno atsavināt vēl EUR [180–250] miljonus. Īstenojot šo pasākumu, Sparkasse KölnBonn plāno sasniegt divus mērķus, kas atkarīgi no meitasuzņēmuma veida. Pirmkārt, pārdot blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus (14), kuri aktīvi darbojas reģionālos attīstības projektos vai komunālo un sociālo mājokļu jomā, tādējādi samazinot Sparkasse KölnBonn riska pozīciju un ievainojamību. Otrkārt, pārdot daļas uzņēmumos, kuri ir tikai netieši saistīti ar Sparkasse KölnBonn darbību, tādējādi radot peļņu Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas finansēšanai. Visu pārdodamo meitasuzņēmumu saraksts dots I pielikuma 10. un 13. punktā. |
| --- | --- |

(27)

Sparkasse KölnBonn plāno samazināt savu meitasuzņēmumu skaitu par vienu trešdaļu. No meitasuzņēmumu portfeļa, kas bankas kontos bija EUR 635 miljoni 2008. gada 31. decembrī, EUR [20–40] miljoni tika atsavināt vai likvidēti līdz 2009. gada beigām un turpmāk plāno atsavināt vēl EUR [180–250] miljonus. Īstenojot šo pasākumu, Sparkasse KölnBonn plāno sasniegt divus mērķus, kas atkarīgi no meitasuzņēmuma veida. Pirmkārt, pārdot blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus (14), kuri aktīvi darbojas reģionālos attīstības projektos vai komunālo un sociālo mājokļu jomā, tādējādi samazinot Sparkasse KölnBonn riska pozīciju un ievainojamību. Otrkārt, pārdot daļas uzņēmumos, kuri ir tikai netieši saistīti ar Sparkasse KölnBonn darbību, tādējādi radot peļņu Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas finansēšanai. Visu pārdodamo meitasuzņēmumu saraksts dots I pielikuma 10. un 13. punktā.

| (28) | Piemēram, pārdošana, ko veiks otrajā grupā, attiecas uz daļām tādās sabiedrībās kā RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un neue leben Pensionsverwaltung AG. Šī pārdošana ir jau pabeigta, un iegūtie ieņēmumi ir apmēram EUR [25–35] miljoni. |
| --- | --- |

(28)

Piemēram, pārdošana, ko veiks otrajā grupā, attiecas uz daļām tādās sabiedrībās kā RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un neue leben Pensionsverwaltung AG. Šī pārdošana ir jau pabeigta, un iegūtie ieņēmumi ir apmēram EUR [25–35] miljoni.

| (29) | Attiecībā uz dažiem meitasuzņēmumiem, kuri kopsummā veido apmēram EUR [70–100] miljonus, Sparkasse KölnBonn paredz, ka privātie pircēji izrādīs mazu ieinteresētību. Interese būs neliela galvenokārt šo uzņēmumu rakstura dēļ – šie uzņēmumi ir mazi, darbojas sociālo mājokļu jomā un reģionālajā attīstībā sadarbībā ar Ķelnes pilsētu – vai to īpašumtiesību struktūras dēļ, kurā dominē Ķelnes pilsēta. Tāpēc banka apsver iespēju pārdot šīs darbības [Ķelnes pilsētai vai sabiedrībai, kas ir saistīta ar Ķelnes pilsētu]. Nodošanai tiktu izmantota neatkarīga eksperta noteikta tirgus vērtība. To meitasuzņēmumu aktīvi, kurus pārdos Ķelnes pilsētai, ir galvenokārt saistīti ar nekustamā īpašuma operācijām. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz dažiem meitasuzņēmumiem, kuri kopsummā veido apmēram EUR [70–100] miljonus, Sparkasse KölnBonn paredz, ka privātie pircēji izrādīs mazu ieinteresētību. Interese būs neliela galvenokārt šo uzņēmumu rakstura dēļ – šie uzņēmumi ir mazi, darbojas sociālo mājokļu jomā un reģionālajā attīstībā sadarbībā ar Ķelnes pilsētu – vai to īpašumtiesību struktūras dēļ, kurā dominē Ķelnes pilsēta. Tāpēc banka apsver iespēju pārdot šīs darbības [Ķelnes pilsētai vai sabiedrībai, kas ir saistīta ar Ķelnes pilsētu]. Nodošanai tiktu izmantota neatkarīga eksperta noteikta tirgus vērtība. To meitasuzņēmumu aktīvi, kurus pārdos Ķelnes pilsētai, ir galvenokārt saistīti ar nekustamā īpašuma operācijām.

| (30) | Pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā banka samazinās savus riska svērtos aktīvus (RSA) par EUR [2–5] miljardiem un to apjoms būs EUR [15–20] miljardi (t. i., tie tiks samazināti par [15–20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, RSA samazinājums būtu [10–15] % līdz 2014. gadam. Sparkasse KölnBonn [...] tiktu samazināti par EUR [4–6] miljardiem, un to apjoms būtu [20–30] miljardi (t. i., par [15–20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā kopējie aktīvi samazinātos par 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā banka samazinās savus riska svērtos aktīvus (RSA) par EUR [2–5] miljardiem un to apjoms būs EUR [15–20] miljardi (t. i., tie tiks samazināti par [15–20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, RSA samazinājums būtu [10–15] % līdz 2014. gadam. Sparkasse KölnBonn [...] tiktu samazināti par EUR [4–6] miljardiem, un to apjoms būtu [20–30] miljardi (t. i., par [15–20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā kopējie aktīvi samazinātos par 5 %.

4.3.   Spēja atgūt dzīvotspēju saskaņā ar pamatscenāriju un stresa scenāriju

| (31) | Vācija iesniegusi pamatscenāriju un stresa scenāriju, lai pierādītu Sparkasse KölnBonn spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(31)

Vācija iesniegusi pamatscenāriju un stresa scenāriju, lai pierādītu Sparkasse KölnBonn spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (32) | Saskaņā ar pamatscenāriju iesniegto finanšu prognožu pamatā ir pieņēmumi, kuri atbilst atzītu ekonomikas institūtu publicētajām prognozēm saistībā ar Vāciju. Pieņem, ka IKP izaugsme saglabāsies tādā pašā vidējā līmenī visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Paredz, ka bezdarba līmenis turpinās paaugstināties līdz 2011. gadam un tad sāks palēnām samazināties. Visbeidzot paredz, ka patlaban vērojamā nelabvēlīgā situācija, kad procentu likmes ir zemā līmenī, uzlabosies 2010. gadā un tad paliks nemainīga visā pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatscenāriju iesniegto finanšu prognožu pamatā ir pieņēmumi, kuri atbilst atzītu ekonomikas institūtu publicētajām prognozēm saistībā ar Vāciju. Pieņem, ka IKP izaugsme saglabāsies tādā pašā vidējā līmenī visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Paredz, ka bezdarba līmenis turpinās paaugstināties līdz 2011. gadam un tad sāks palēnām samazināties. Visbeidzot paredz, ka patlaban vērojamā nelabvēlīgā situācija, kad procentu likmes ir zemā līmenī, uzlabosies 2010. gadā un tad paliks nemainīga visā pārstrukturēšanas periodā.

| (33) | Kā redzams 1. tabulā, saskaņā ar pamatscenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2010. gadā un pakāpeniski uzlabos savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [9–10] %. 1. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā.

  1. tabula



  Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.–2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju












  Scenārijs | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pamatscenārijs | - 98,8 | [5–10] | [80–100] | [125–150] | [150–175] | [200–225] |

(33)

Kā redzams 1. tabulā, saskaņā ar pamatscenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2010. gadā un pakāpeniski uzlabos savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [9–10] %. 1. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā.

1. tabula

Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.–2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju

Scenārijs

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Pamatscenārijs

- 98,8

[5–10]

[80–100]

[125–150]

[150–175]

[200–225]

1. attēls

Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju

| Rādītāji | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RSA
   (15)
  (mljrd. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17,5–20] | (...) | (...) | (...) | [15–20] |
| 1. līmeņa koeficients
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7–8] %
  ([6–7] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–10] %
  ([8–9] %) |
| ROE | - 13,5 % | - 6,5 % | [0–3] % | [4–6] % | [7–9] % | [7–9] % | [9–10] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [65–75] % | [60–70] % | [55–65] % | [50–60] % | [50–60] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500–3 750] | [3 250–3 500] | [3 000–3 250] | [3 000–3 250] | [2 750–3 000] |

Rādītāji

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RSA
   (15)
  (mljrd. EUR)

20,2

19,1

[17,5–20]

(...)

(...)

(...)

[15–20]

1. līmeņa koeficients
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7–8] %

([6–7] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–10] %

([8–9] %)

ROE

- 13,5 %

- 6,5 %

[0–3] %

[4–6] %

[7–9] %

[7–9] %

[9–10] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[65–75] %

[60–70] %

[55–65] %

[50–60] %

[50–60] %

FTE

3 824

3 672

[3 500–3 750]

[3 250–3 500]

[3 000–3 250]

[3 000–3 250]

[2 750–3 000]

| (34) | Saskaņā ar stresa scenārija makroekonomikas pieņēmumiem krīze turpināsies līdz 2011. gadam un lēna atlabšana sāksies 2012. gadā. Salīdzinājumā ar pamatscenāriju stresa scenārijā izmantots pieņēmums, ka būs vēl divi gadi ar nelabvēlīgām un zemām procentu likmēm. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar stresa scenārija makroekonomikas pieņēmumiem krīze turpināsies līdz 2011. gadam un lēna atlabšana sāksies 2012. gadā. Salīdzinājumā ar pamatscenāriju stresa scenārijā izmantots pieņēmums, ka būs vēl divi gadi ar nelabvēlīgām un zemām procentu likmēm.

| (35) | Saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2012. gadā un turpinās uzlabot savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [10–12,5] %. Saskaņā ar stresa scenāriju gan Sparkasse KölnBonn, gan visas konsolidācijas grupas kapitāla koeficienti saglabāsies virs regulējumā noteiktā minimālā līmeņa visā pārstrukturēšanas perioda laikā. 2. tabulā un 2. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju.

  2. tabula



  Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.–2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju












  Scenārijs | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stresa scenārijs | - 98,8 | – [125–150] | – [25–50] | [50–75] | [125–150] | [175–200] |

(35)

Saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2012. gadā un turpinās uzlabot savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [10–12,5] %. Saskaņā ar stresa scenāriju gan Sparkasse KölnBonn, gan visas konsolidācijas grupas kapitāla koeficienti saglabāsies virs regulējumā noteiktā minimālā līmeņa visā pārstrukturēšanas perioda laikā. 2. tabulā un 2. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju.

2. tabula

Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.–2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju

Scenārijs

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Stresa scenārijs

- 98,8

– [125–150]

– [25–50]

[50–75]

[125–150]

[175–200]

2. attēls

Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.–2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju

| Rādītāji | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RSA
   (17)
  (mljrd. EUR) | 20,2 | 19,1 | [17–20] | [17–19] | [17–19] | [17–19] | [16–18] |
| 1. līmeņa koeficients
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6–7] %
  ([5–6]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [7–8] %
  ([6–7]) |
| ROE | - 13,5 % | - 6,5 % | – [8–9] % | – [1–3] % | [3–5] % | [8–10] % | [10–12] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [70–75] % | [65–70] % | [60–65] % | [55–60] % | [50–55] % |
| FTE | 3 824 | 3 672 | [3 500–3 750] | [3 250–3 500] | [3 000–3 250] | [3 000–3 250] | [2 750–3 000] |

Rādītāji

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RSA
   (17)
  (mljrd. EUR)

20,2

19,1

[17–20]

[17–19]

[17–19]

[17–19]

[16–18]

1. līmeņa koeficients
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6–7] %

([5–6])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[7–8] %

([6–7])

ROE

- 13,5 %

- 6,5 %

– [8–9] %

– [1–3] %

[3–5] %

[8–10] %

[10–12] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[70–75] %

[65–70] %

[60–65] %

[55–60] %

[50–55] %

FTE

3 824

3 672

[3 500–3 750]

[3 250–3 500]

[3 000–3 250]

[3 000–3 250]

[2 750–3 000]

| (36) | Tā kā patlaban vērojamais īstermiņa procentu likmju zemais līmenis ir galvenais iemesls, kas ierobežo bankas peļņu, tika veikta papildu jutīguma analīze procentu likmēm (saskaņā ar 1. scenāriju procentu likmju līknes augšupvērstā virzība par 100 bāzes punktiem, saskaņā ar 2. scenāriju lejupvērsta virzība par 50 bāzes punktiem). Analīze apstiprināja, ka, procentu likmēm turpinot palielināties, Sparkasse KölnBonn rentabilitāte uzlabotos, savukārt, procentu likmēm samazinoties, bankas rentabilitāte pasliktinātos, t. i., īstermiņa procentu likmju lineārs samazinājums par 50 bāzes punktiem samazinātu peļņu par EUR [20–25] miljoniem gadā. Kopumā Vācijas nodrošinātā jutīguma analīze apliecināja, ka Sparkasse KölnBonn ievainojamība attiecībā uz nozīmīgiem procentu likmju satricinājumiem ir ierobežota. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā patlaban vērojamais īstermiņa procentu likmju zemais līmenis ir galvenais iemesls, kas ierobežo bankas peļņu, tika veikta papildu jutīguma analīze procentu likmēm (saskaņā ar 1. scenāriju procentu likmju līknes augšupvērstā virzība par 100 bāzes punktiem, saskaņā ar 2. scenāriju lejupvērsta virzība par 50 bāzes punktiem). Analīze apstiprināja, ka, procentu likmēm turpinot palielināties, Sparkasse KölnBonn rentabilitāte uzlabotos, savukārt, procentu likmēm samazinoties, bankas rentabilitāte pasliktinātos, t. i., īstermiņa procentu likmju lineārs samazinājums par 50 bāzes punktiem samazinātu peļņu par EUR [20–25] miljoniem gadā. Kopumā Vācijas nodrošinātā jutīguma analīze apliecināja, ka Sparkasse KölnBonn ievainojamība attiecībā uz nozīmīgiem procentu likmju satricinājumiem ir ierobežota.

4.4.   Korporatīvā pārvaldība

| (37) | Vācijas iesniegtā informācija liecināja, ka lēmumi veikt politiski virzītus ieguldījumus, kas vairoja Sparkasse KölnBonn problēmas, tika pieņemti laikā no 1997. gada līdz 2004. gadam, t. i., pirms Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanas 2005. gadā, kuras rezultātā tika izveidota Sparkasse KölnBonn tās pašreizējā veidolā. Turklāt šie lēmumi tika pieņemti, pastāvot citādam tiesiskajam regulējumam, kurā galvenokārt dominēja Ziemeļreinas-Vestfālenes krājbanku likums (19). Kopš tā laika veikti uzlabojumi Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(37)

Vācijas iesniegtā informācija liecināja, ka lēmumi veikt politiski virzītus ieguldījumus, kas vairoja Sparkasse KölnBonn problēmas, tika pieņemti laikā no 1997. gada līdz 2004. gadam, t. i., pirms Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanas 2005. gadā, kuras rezultātā tika izveidota Sparkasse KölnBonn tās pašreizējā veidolā. Turklāt šie lēmumi tika pieņemti, pastāvot citādam tiesiskajam regulējumam, kurā galvenokārt dominēja Ziemeļreinas-Vestfālenes krājbanku likums (19). Kopš tā laika veikti uzlabojumi Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā.

| (38) | Ņemot vērā pārmaiņas bankas atbildīgās valsts iestādes (Träger) struktūrā pēc apvienošanas 2005. gadā, svarīgi lēmumi apvienībā Zweckverband tiek pieņemti ar akcionāru kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts vismaz 85 % apmērā, un šis līmenis ir augstāks nekā katras pilsētas dalība bankā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā pārmaiņas bankas atbildīgās valsts iestādes (Träger) struktūrā pēc apvienošanas 2005. gadā, svarīgi lēmumi apvienībā Zweckverband tiek pieņemti ar akcionāru kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts vismaz 85 % apmērā, un šis līmenis ir augstāks nekā katras pilsētas dalība bankā.

| (39) | Ir samazināts iestādes struktūru skaits un apjoms, tostarp nozīmīgi samazināts Uzraudzības padomes un Valdes apjoms (20). Tika likvidēta Dalības komiteja, kuras sastāvā bija trīs Valdes locekļi un kura iepriekšējā Stadtsparkasse Köln bija tiesīga pieņemt sākotnējus lēmumus par ieguldījumu veikšanu meitasuzņēmumos. Valde pārņēma atbildību par ieguldījumu politiku attiecībā uz pašu kapitāla iesaistīšanu, un šādi ieguldījumi jāvērtē atbilstīgi ekonomikas kritērijiem. Turklāt ikvienam jaunam Sparkasse KölnBonn ieguldījumam nepieciešama Uzraudzības padomes piekrišana. |
| --- | --- |

(39)

Ir samazināts iestādes struktūru skaits un apjoms, tostarp nozīmīgi samazināts Uzraudzības padomes un Valdes apjoms (20). Tika likvidēta Dalības komiteja, kuras sastāvā bija trīs Valdes locekļi un kura iepriekšējā Stadtsparkasse Köln bija tiesīga pieņemt sākotnējus lēmumus par ieguldījumu veikšanu meitasuzņēmumos. Valde pārņēma atbildību par ieguldījumu politiku attiecībā uz pašu kapitāla iesaistīšanu, un šādi ieguldījumi jāvērtē atbilstīgi ekonomikas kritērijiem. Turklāt ikvienam jaunam Sparkasse KölnBonn ieguldījumam nepieciešama Uzraudzības padomes piekrišana.

| (40) | Saskaņā ar grozījumiem likumā par krājbankām bankai bija pienākums izveidot Riska komiteju un Grāmatvedības komiteju un piešķirt tām plašas kontroles pilnvaras. Turklāt saskaņā ar likumu Uzraudzības padomes locekļiem jābūt nepieciešamai kvalifikācijai, lai novērtētu un kontrolētu krājbankas darbību. Valde ir pilnībā atbildīga par bankas pārvaldību, un tai nav saistoši ne Uzraudzības padomes, ne akcionāru norādījumi. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar grozījumiem likumā par krājbankām bankai bija pienākums izveidot Riska komiteju un Grāmatvedības komiteju un piešķirt tām plašas kontroles pilnvaras. Turklāt saskaņā ar likumu Uzraudzības padomes locekļiem jābūt nepieciešamai kvalifikācijai, lai novērtētu un kontrolētu krājbankas darbību. Valde ir pilnībā atbildīga par bankas pārvaldību, un tai nav saistoši ne Uzraudzības padomes, ne akcionāru norādījumi.

| (41) | Papildus jau īstenotajiem uzlabojumiem Sparkasse KölnBonn korporatīvās pārvaldības struktūrā banka turpinās stiprināt pārvaldību, palielinot neatkarīgo (21) Uzraudzības padomes locekļu skaitu no diviem patlaban līdz četriem no 18 locekļiem. Grāmatvedības komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz septiņiem, un Riska komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz sešiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Dalības komiteja un Stratēģijas komiteja tiks likvidētas attiecīgi līdz 2011. gada un 2010. gada beigām. Dalības komiteja automātiski zaudēs savu nozīmīgumu, kad Sparkasse KölnBonn būs pārdevusi lielāko daļu savu meitas-uzņēmumu. Stratēģijas komitejas pienākumus veiks Valde. Visbeidzot, tiks grozīti lēmumu pieņemšanas procesi attiecībā uz sabiedrību iegādi, nosakot vienprātīgu lēmumu pieņemšanu Valdē un paredzot prasību, ka attiecībā uz ieguldījumiem, kas pārsniedz EUR [2–5] miljonus, jābūt neatkarīga eksperta pozitīvam vērtējumam, ko tas sniedz, veicot izpēti vai uzņēmējdarbības vērtēšanu. |
| --- | --- |

(41)

Papildus jau īstenotajiem uzlabojumiem Sparkasse KölnBonn korporatīvās pārvaldības struktūrā banka turpinās stiprināt pārvaldību, palielinot neatkarīgo (21) Uzraudzības padomes locekļu skaitu no diviem patlaban līdz četriem no 18 locekļiem. Grāmatvedības komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz septiņiem, un Riska komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz sešiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Dalības komiteja un Stratēģijas komiteja tiks likvidētas attiecīgi līdz 2011. gada un 2010. gada beigām. Dalības komiteja automātiski zaudēs savu nozīmīgumu, kad Sparkasse KölnBonn būs pārdevusi lielāko daļu savu meitas-uzņēmumu. Stratēģijas komitejas pienākumus veiks Valde. Visbeidzot, tiks grozīti lēmumu pieņemšanas procesi attiecībā uz sabiedrību iegādi, nosakot vienprātīgu lēmumu pieņemšanu Valdē un paredzot prasību, ka attiecībā uz ieguldījumiem, kas pārsniedz EUR [2–5] miljonus, jābūt neatkarīga eksperta pozitīvam vērtējumam, ko tas sniedz, veicot izpēti vai uzņēmējdarbības vērtēšanu.

4.5.   Hibrīdinstrumenti

| (42) | Sparkasse KölnBonn turējumā ir hibrīdkapitāls, kurš izvietots pie ieguldītājiem, kas ir trešās personas (privāti līdzdalības sertifikāti), un kura apjoms ir EUR 224 miljoni. Vācijas sniegtā informācija liecina, ka Genussrechte un privātie līdzdalības sertifikāti tiek iedalīti vienā kategorijā. Daļas bez balsstiesībām ir otrās kārtas kategorijā salīdzinājumā ar abu veidu sertifikātiem. Kā parādīts 3. tabulā, kopš 2008. gada nav veikti kuponu maksājumi par hibrīdinstrumentiem. 2008. gadā un 2009. gadā Genussrechte piedalījās zaudējumu segšanā EUR 57,4 miljonu apmērā. Daļas bez balsstiesībām un privātie līdzdalības sertifikāti tika izmantoti zaudējumu segšanā 2009. gadā. Kopš 2010. gada hibrīdinstrumentu vērtība tiek papildināta, un, sākot no 2011. gada, tiks atsākti atceltie uzkrātie kuponu maksājumi un to izmaksa tiks pabeigta līdz 2012. gadam. 2013. gadā būs pabeigta visu hibrīdinstrumentu vērtības papildināšana, veikti visu atcelto uzkrāto kuponu maksājumi un par katru instrumentu tiks maksāta pilnā kupona vērtība. Tā kā kuponu maksājumus veicina vai nu pozitīvs peļņas/zaudējumu aprēķins, vai bilances rezultāts, Sparkasse KölnBonn nav iespēju apturēt kuponu maksājumus, ja banka strādā ar peļņu un, kapitālam samazinoties, tas ikreiz tiek atjaunots.

  3. tabula



  Sparkasse KölnBonn peļņas sadale 2009.–2014. gadā (saskaņā ar pamatscenāriju) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņa pirms nodokļu nomaksas | | - 98,8 | [5–10] | [80–100] | [125–150] | [150–175] | [200–225] |
| Peļņas sadale atbilstīgi kapitāla instrumentiem |
| Valsts līdzdalības sertifikāti | Zaudējumu segšanai | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pamatsummas atjaunošanai | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponu maksājumiem | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [... |
| Privātie līdzdalības sertifikāti | Zaudējumu segšanai | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pamatsummas atjaunošanai | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponu maksājumiem | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Daļas bez balsstiesībām | Zaudējumu segšanai | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pamatsummas atjaunošanai | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponu maksājumiem | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Sparkasse KölnBonn turējumā ir hibrīdkapitāls, kurš izvietots pie ieguldītājiem, kas ir trešās personas (privāti līdzdalības sertifikāti), un kura apjoms ir EUR 224 miljoni. Vācijas sniegtā informācija liecina, ka Genussrechte un privātie līdzdalības sertifikāti tiek iedalīti vienā kategorijā. Daļas bez balsstiesībām ir otrās kārtas kategorijā salīdzinājumā ar abu veidu sertifikātiem. Kā parādīts 3. tabulā, kopš 2008. gada nav veikti kuponu maksājumi par hibrīdinstrumentiem. 2008. gadā un 2009. gadā Genussrechte piedalījās zaudējumu segšanā EUR 57,4 miljonu apmērā. Daļas bez balsstiesībām un privātie līdzdalības sertifikāti tika izmantoti zaudējumu segšanā 2009. gadā. Kopš 2010. gada hibrīdinstrumentu vērtība tiek papildināta, un, sākot no 2011. gada, tiks atsākti atceltie uzkrātie kuponu maksājumi un to izmaksa tiks pabeigta līdz 2012. gadam. 2013. gadā būs pabeigta visu hibrīdinstrumentu vērtības papildināšana, veikti visu atcelto uzkrāto kuponu maksājumi un par katru instrumentu tiks maksāta pilnā kupona vērtība. Tā kā kuponu maksājumus veicina vai nu pozitīvs peļņas/zaudējumu aprēķins, vai bilances rezultāts, Sparkasse KölnBonn nav iespēju apturēt kuponu maksājumus, ja banka strādā ar peļņu un, kapitālam samazinoties, tas ikreiz tiek atjaunots.

3. tabula

Sparkasse KölnBonn peļņas sadale 2009.–2014. gadā (saskaņā ar pamatscenāriju)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Peļņa pirms nodokļu nomaksas

- 98,8

[5–10]

[80–100]

[125–150]

[150–175]

[200–225]

Peļņas sadale atbilstīgi kapitāla instrumentiem

Valsts līdzdalības sertifikāti

Zaudējumu segšanai

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Pamatsummas atjaunošanai

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponu maksājumiem

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...

Privātie līdzdalības sertifikāti

Zaudējumu segšanai

0

12,5

0

0

0

0

0

Pamatsummas atjaunošanai

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponu maksājumiem

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Daļas bez balsstiesībām

Zaudējumu segšanai

0

19,5

0

0

0

0

0

Pamatsummas atjaunošanai

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponu maksājumiem

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Vācija apsolījusi, ka banka neturpinās veikt kuponu maksājumus attiecībā uz hibrīdkapitālu, kuru tur privātie ieguldītāji, izņemot tādus instrumentus, attiecībā uz kuriem tai ir līgumiskas saistības veikt kuponu maksājumus (skatīt I pielikuma 7. punktu). |
| --- | --- |

(43)

Vācija apsolījusi, ka banka neturpinās veikt kuponu maksājumus attiecībā uz hibrīdkapitālu, kuru tur privātie ieguldītāji, izņemot tādus instrumentus, attiecībā uz kuriem tai ir līgumiskas saistības veikt kuponu maksājumus (skatīt I pielikuma 7. punktu).

4.6.   WestLB

| (44) | Vēl viens Sparkasse KölnBonn problēmu iemesls bija tās dalība WestLB. Iepriekš Sparkasse KölnBonn cieta zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā, jo kā reģionālo krājbanku asociācijas biedrs tā veica iemaksas rezervju fondā, ko izveidoja krājbanku asociācija kā drošības tīklu saviem biedriem un federālajām zemes bankām (Landesbanks). Fonda līdzekļus vajadzēja izmantot 2008. gadā WestLB glābšanai. Atlikusī riska pozīcija ir saistīta ar Sparkasse KölnBonn netiešo līdzdalību WestLB un atlikušajām netiešajām saistībām attiecībā uz WestLB sliktās bankas aktīviem, ko tā tur ar RSGV starpniecību. |
| --- | --- |

(44)

Vēl viens Sparkasse KölnBonn problēmu iemesls bija tās dalība WestLB. Iepriekš Sparkasse KölnBonn cieta zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā, jo kā reģionālo krājbanku asociācijas biedrs tā veica iemaksas rezervju fondā, ko izveidoja krājbanku asociācija kā drošības tīklu saviem biedriem un federālajām zemes bankām (Landesbanks). Fonda līdzekļus vajadzēja izmantot 2008. gadā WestLB glābšanai. Atlikusī riska pozīcija ir saistīta ar Sparkasse KölnBonn netiešo līdzdalību WestLB un atlikušajām netiešajām saistībām attiecībā uz WestLB sliktās bankas aktīviem, ko tā tur ar RSGV starpniecību.

| (45) | Kaut gan Sparkasse KölnBonn nebija veikusi tiešus ieguldījumus WestLB, tās riska pozīciju rada daļa, kādu WestLB tur RSGV, kurā Sparkasse KölnBonn tur daļu aptuveni 19 % apmērā. Vācijas iesniegtā informācija liecina: risks, ka ikviena RSGV bilances vērtības samazināšanās, kas ietekmēs WestLB, savukārt ietekmēs Sparkasse KölnBonn, ir ierobežots. Pirmkārt, WestLB vērtējumu nesen veica neatkarīgs uzņēmums, un tās bilances vērtība RSGV kontos tika attiecīgi samazināta 2009. gada 31. decembrī no vēsturiskās vērtības EUR [...] miljardiem līdz EUR [...] miljoniem 2009. gada 31. decembrī. Tādējādi Sparkasse KölnBonn netiešā daļa WestLB patlaban veido apmēram EUR [...] miljonus. Turklāt, tā kā Sparkasse KölnBonn riska pozīciju saistībā ar WestLB rada tikai tās daļa RSGV, Sparkasse KölnBonn ir svarīga tikai būtiskā RSGV vērtība. To ietekmē ne tikai WestLB vērtība, bet arī citi meitasuzņēmumi un RSGV ieguldījumi. Citu RSGV meitasuzņēmumu vērtējums, ko veica 2009. gada beigās, norādīja uz ievērojamām slēptām rezervēm, ar kurām pietiktu, lai nosegtu pat iespējami slikta iznākuma scenārijā paredzēto WestLB daļējo norakstīšanu līdz 0. |
| --- | --- |

(45)

Kaut gan Sparkasse KölnBonn nebija veikusi tiešus ieguldījumus WestLB, tās riska pozīciju rada daļa, kādu WestLB tur RSGV, kurā Sparkasse KölnBonn tur daļu aptuveni 19 % apmērā. Vācijas iesniegtā informācija liecina: risks, ka ikviena RSGV bilances vērtības samazināšanās, kas ietekmēs WestLB, savukārt ietekmēs Sparkasse KölnBonn, ir ierobežots. Pirmkārt, WestLB vērtējumu nesen veica neatkarīgs uzņēmums, un tās bilances vērtība RSGV kontos tika attiecīgi samazināta 2009. gada 31. decembrī no vēsturiskās vērtības EUR [...] miljardiem līdz EUR [...] miljoniem 2009. gada 31. decembrī. Tādējādi Sparkasse KölnBonn netiešā daļa WestLB patlaban veido apmēram EUR [...] miljonus. Turklāt, tā kā Sparkasse KölnBonn riska pozīciju saistībā ar WestLB rada tikai tās daļa RSGV, Sparkasse KölnBonn ir svarīga tikai būtiskā RSGV vērtība. To ietekmē ne tikai WestLB vērtība, bet arī citi meitasuzņēmumi un RSGV ieguldījumi. Citu RSGV meitasuzņēmumu vērtējums, ko veica 2009. gada beigās, norādīja uz ievērojamām slēptām rezervēm, ar kurām pietiktu, lai nosegtu pat iespējami slikta iznākuma scenārijā paredzēto WestLB daļējo norakstīšanu līdz 0.

| (46) | Sparkasse KölnBonn saistības veikt iemaksu [kam ...], kas dibināta nesen izveidotās WestLB“sliktās bankas” iespējamo zaudējumu segšanai, ir EUR [...] miljoni 25 gadu laikā. Tomēr šīs saistības neietekmē bankas spēju pildīt regulējumā noteiktās prasības nākotnē, jo iemaksa [kam ...] veicama tikai no nākamo periodu peļņas. |
| --- | --- |

(46)

Sparkasse KölnBonn saistības veikt iemaksu [kam ...], kas dibināta nesen izveidotās WestLB“sliktās bankas” iespējamo zaudējumu segšanai, ir EUR [...] miljoni 25 gadu laikā. Tomēr šīs saistības neietekmē bankas spēju pildīt regulējumā noteiktās prasības nākotnē, jo iemaksa [kam ...] veicama tikai no nākamo periodu peļņas.

4.7.   Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana

| (47) | Vācija apsolījusi, ka Sparkasse KölnBonn atmaksās daļu no saņemtā kapitāla agrāk, nekā noteikts instrumenta nosacījumos (skatīt I pielikuma 27. punktu). Atmaksa tiks uzsākta 2011. gadā, un to veidos divi soļi. |
| --- | --- |

(47)

Vācija apsolījusi, ka Sparkasse KölnBonn atmaksās daļu no saņemtā kapitāla agrāk, nekā noteikts instrumenta nosacījumos (skatīt I pielikuma 27. punktu). Atmaksa tiks uzsākta 2011. gadā, un to veidos divi soļi.

| (48) | Pirmais solis būs laidiena [...] EUR 150 miljonu apmērā pārdošana Zweckverband. Darījums un īpaši pirkšanas cena neuzlabos Förderungsgesellschaft finanšu stāvokli salīdzinājumā ar tās iespējamo stāvokli instrumenta paturēšanas gadījumā (22). Tad Zweckverband konvertēs Genussrechte, ko patlaban atzīst kā 2. līmeņa kapitālu, 1. līmeņa kapitāla instrumentos. Tas nozīmē, ka jaunais instruments būtu subordinēts, netiktu atmaksāts vismaz 30 gadus un tā kuponu maksājumi netiktu uzkrāti. Šis solis uzlabos Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,8–1,0] %. |
| --- | --- |

(48)

Pirmais solis būs laidiena [...] EUR 150 miljonu apmērā pārdošana Zweckverband. Darījums un īpaši pirkšanas cena neuzlabos Förderungsgesellschaft finanšu stāvokli salīdzinājumā ar tās iespējamo stāvokli instrumenta paturēšanas gadījumā (22). Tad Zweckverband konvertēs Genussrechte, ko patlaban atzīst kā 2. līmeņa kapitālu, 1. līmeņa kapitāla instrumentos. Tas nozīmē, ka jaunais instruments būtu subordinēts, netiktu atmaksāts vismaz 30 gadus un tā kuponu maksājumi netiktu uzkrāti. Šis solis uzlabos Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,8–1,0] %.

| (49) | Palielinoties 1. līmeņa kapitāla koeficientam, var veikt otro soli, kad Sparkasse KölnBonn 2011. gadā atpērk no Förderungsgesellschaft tās turējumā esošo atlikušo Genussrechte laidienu, kura nominālvērtība ir EUR 150 miljoni. Vispārīgi runājot, abi soļi samazinās 2. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,5–1,0] %. Turklāt RSGV vai cits krājbanku nozares pārstāvis par tirgus cenu nopirks Sparkasse KölnBonn daļas divos ar krājbankām saistītos uzņēmumos [...] (23) un [...]. Pārdodot netieši turēto daļu abos minētajos uzņēmumos, bankas kopējie aktīvi samazinātos vēl par [0,2–0,5] %. Abu uzņēmumu pārdošana ir cieši saistīta ar Genussrechte otrā laidiena atmaksu, jo RSGV nopirks abus uzņēmumus, izmantojot ieņēmumus no Genussrechte pārdošanas. |
| --- | --- |

(49)

Palielinoties 1. līmeņa kapitāla koeficientam, var veikt otro soli, kad Sparkasse KölnBonn 2011. gadā atpērk no Förderungsgesellschaft tās turējumā esošo atlikušo Genussrechte laidienu, kura nominālvērtība ir EUR 150 miljoni. Vispārīgi runājot, abi soļi samazinās 2. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,5–1,0] %. Turklāt RSGV vai cits krājbanku nozares pārstāvis par tirgus cenu nopirks Sparkasse KölnBonn daļas divos ar krājbankām saistītos uzņēmumos [...] (23) un [...]. Pārdodot netieši turēto daļu abos minētajos uzņēmumos, bankas kopējie aktīvi samazinātos vēl par [0,2–0,5] %. Abu uzņēmumu pārdošana ir cieši saistīta ar Genussrechte otrā laidiena atmaksu, jo RSGV nopirks abus uzņēmumus, izmantojot ieņēmumus no Genussrechte pārdošanas.

5.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI SAISTĪBĀ AR REKAPITALIZĀCIJAS PASĀKUMU

| (50) | Komisija atgādina, ka šajā lietā 2009. gada 4. novembrī tā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam (24). |
| --- | --- |

(50)

Komisija atgādina, ka šajā lietā 2009. gada 4. novembrī tā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam (24).

| (51) | Turklāt Komisija pauda bažas par to, vai tika nodrošināta atbilstīga apgrūtinājuma sadale un vai konkurences kropļošana bija ierobežota, kā to nosaka valsts atbalsta noteikumi (lēmuma sākt procedūru 50. punkts). |
| --- | --- |

(51)

Turklāt Komisija pauda bažas par to, vai tika nodrošināta atbilstīga apgrūtinājuma sadale un vai konkurences kropļošana bija ierobežota, kā to nosaka valsts atbalsta noteikumi (lēmuma sākt procedūru 50. punkts).

| (52) | Visbeidzot, tā kā nebija skaidrs, vai Sparkasse KölnBonn grūtības radīja ieguldījumu lēmumi, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms krīzes, vai drīzāk krīze kā tāda, Komisija nenonāca pie secinājuma, ka rekapitalizācijas pasākumi atbilst LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Komisija nolēma turpināt faktu izmeklēšanu, lai noteiktu pienācīgu piemērojamo juridisko pamatu, un pieņems lēmumu procesa vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(52)

Visbeidzot, tā kā nebija skaidrs, vai Sparkasse KölnBonn grūtības radīja ieguldījumu lēmumi, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms krīzes, vai drīzāk krīze kā tāda, Komisija nenonāca pie secinājuma, ka rekapitalizācijas pasākumi atbilst LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Komisija nolēma turpināt faktu izmeklēšanu, lai noteiktu pienācīgu piemērojamo juridisko pamatu, un pieņems lēmumu procesa vēlākā posmā.

6.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (53) | Komisija norāda, ka attiecībā uz lēmumu sākt procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākumu netika saņemts neviens ieinteresēto personu apsvērums. |
| --- | --- |

(53)

Komisija norāda, ka attiecībā uz lēmumu sākt procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākumu netika saņemts neviens ieinteresēto personu apsvērums.

7.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

| (54) | Vācija norādīja, ka tā izskatījusi Komisijas 2009. gada 4. novembra lēmumu, saskaņā ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Vācija informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saņēma daļu bez balsstiesībām un līdzdalības sertifikātu veidā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Vācija uzskatīja, ka pasākumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam saskaņā ar apsvērumiem, kurus tā sniedza pirms lēmuma sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 24.–28. punktu). |
| --- | --- |

(54)

Vācija norādīja, ka tā izskatījusi Komisijas 2009. gada 4. novembra lēmumu, saskaņā ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Vācija informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saņēma daļu bez balsstiesībām un līdzdalības sertifikātu veidā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Vācija uzskatīja, ka pasākumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam saskaņā ar apsvērumiem, kurus tā sniedza pirms lēmuma sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 24.–28. punktu).

| (55) | Vācija nepiekrita Komisijas novērtējumam, ka rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas laikā, t. i., 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā, hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis (25). Konkrēti, tā nepiekrita Komisijas secinājumam, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs vai īpašnieks tolaik nebūtu veicis šādu ieguldījumu, pat ne par augstāku cenu (skatīt lēmuma sākt procedūru 38. punktu). Vācija iebilda, ka tirgus tendences neietekmēja Sparkasse KölnBonn un tā varēja emitēt otrās kārtas parāda vērtspapīrus gan 2008. gada pēdējos četros mēnešos (kopumā EUR [10–15] miljonu apmērā), gan 2009. gada pirmajā ceturksnī (kopumā EUR [35–40] miljonu apmērā) laidienos, kuru apjoms sasniegtu vairākus simtus tūkstošus euro. |
| --- | --- |

(55)

Vācija nepiekrita Komisijas novērtējumam, ka rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas laikā, t. i., 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā, hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis (25). Konkrēti, tā nepiekrita Komisijas secinājumam, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs vai īpašnieks tolaik nebūtu veicis šādu ieguldījumu, pat ne par augstāku cenu (skatīt lēmuma sākt procedūru 38. punktu). Vācija iebilda, ka tirgus tendences neietekmēja Sparkasse KölnBonn un tā varēja emitēt otrās kārtas parāda vērtspapīrus gan 2008. gada pēdējos četros mēnešos (kopumā EUR [10–15] miljonu apmērā), gan 2009. gada pirmajā ceturksnī (kopumā EUR [35–40] miljonu apmērā) laidienos, kuru apjoms sasniegtu vairākus simtus tūkstošus euro.

| (56) | Vācija arī apstrīdēja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, ko veica Förderungsgesellschaft, bija ietverti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(56)

Vācija arī apstrīdēja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, ko veica Förderungsgesellschaft, bija ietverti valsts līdzekļi.

| (57) | Tomēr Vācija pauda pārliecību, ka gadījumā, ja Komisijai vajadzētu apstiprināt savu sākotnējo novērtējumu par valsts atbalsta iezīmēm Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, pasākumi būtu saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(57)

Tomēr Vācija pauda pārliecību, ka gadījumā, ja Komisijai vajadzētu apstiprināt savu sākotnējo novērtējumu par valsts atbalsta iezīmēm Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, pasākumi būtu saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

| (58) | Vācija iebilda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (26) (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas paziņojums”). |
| --- | --- |

(58)

Vācija iebilda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (26) (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas paziņojums”).

| (59) | Vācija uzskatīja, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Sparkasse KölnBonn nodrošina pietiekamu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās un konkurences izkropļojumus ierobežo ievērojami strukturālie un uzvedības pasākumi. |
| --- | --- |

(59)

Vācija uzskatīja, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Sparkasse KölnBonn nodrošina pietiekamu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās un konkurences izkropļojumus ierobežo ievērojami strukturālie un uzvedības pasākumi.

| (60) | Vācijas saistības ir norādītas I–III pielikumā, un tās ir šī lēmuma neatņemama daļa. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks. Uzraudzības pilnvarnieka iecelšanas kārtība un tā atbildība noteikta II pielikumā. Turklāt Vācija apsolījusi ievērot pārdošanas grafiku (skatīt I pielikuma 10. un 13. punktu). Ja solījums attiecībā uz noteiktā pārdošanas grafika ievērošanu netiks pildīts, tiks iecelts pārdošanas pilnvarnieks, kas veiks savus pienākumus, kā noteikts III pielikumā. |
| --- | --- |

(60)

Vācijas saistības ir norādītas I–III pielikumā, un tās ir šī lēmuma neatņemama daļa. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks. Uzraudzības pilnvarnieka iecelšanas kārtība un tā atbildība noteikta II pielikumā. Turklāt Vācija apsolījusi ievērot pārdošanas grafiku (skatīt I pielikuma 10. un 13. punktu). Ja solījums attiecībā uz noteiktā pārdošanas grafika ievērošanu netiks pildīts, tiks iecelts pārdošanas pilnvarnieks, kas veiks savus pienākumus, kā noteikts III pielikumā.

8.   NOVĒRTĒJUMS

8.1.   Atbalsta pastāvēšana un atbalsta apjoms

| (61) | Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts. Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(61)

Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts. Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (62) | Lēmumā sākt procedūru (5.1. iedaļā) Komisija sākotnēji secināja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumi ir valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist Vācijas apsvērumiem, saskaņā ar kuriem pasākumi nav atbalsts, jo abu instrumentu nosacījumi atbilst nosacījumiem, kādus pieņemtu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Pat ja abu instrumentu atlīdzība atbilst procentiem, ko maksāja par salīdzināmiem instrumentiem līdz 2008. gada sākumam, procenti bija pārāk zemi Sparkasse KölnBonn gadījumā, ņemot vērā augsto risku, ko radīja fakts, ka banka bija nerentabla. Rekapitalizācijas laikā hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis. Tādējādi lietas un īpaši tirgus situācijas kontekstā Komisija nevarēja pieņemt iebildi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs tolaik būtu veicis šādu ieguldījumu, nemaz nerunājot par ieguldījumu veikšanu ar līdzvērtīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(62)

Lēmumā sākt procedūru (5.1. iedaļā) Komisija sākotnēji secināja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumi ir valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist Vācijas apsvērumiem, saskaņā ar kuriem pasākumi nav atbalsts, jo abu instrumentu nosacījumi atbilst nosacījumiem, kādus pieņemtu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Pat ja abu instrumentu atlīdzība atbilst procentiem, ko maksāja par salīdzināmiem instrumentiem līdz 2008. gada sākumam, procenti bija pārāk zemi Sparkasse KölnBonn gadījumā, ņemot vērā augsto risku, ko radīja fakts, ka banka bija nerentabla. Rekapitalizācijas laikā hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis. Tādējādi lietas un īpaši tirgus situācijas kontekstā Komisija nevarēja pieņemt iebildi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs tolaik būtu veicis šādu ieguldījumu, nemaz nerunājot par ieguldījumu veikšanu ar līdzvērtīgiem noteikumiem.

| (63) | Izmeklēšanas laikā netika atklāta informācija, kas mainītu šo novērtējumu. Tas, ka 2008. gada beigās un 2009. gada pirmajā ceturksnī Sparkasse KölnBonn emitēja otrās kārtas parāda vērtspapīrus, nav pārliecinošs pierādījums tam, ka hibrīdinstrumentu tirgus bija aktīvs, jo atsevišķu iesaistīto laidienu apjoms bija ļoti ierobežots. Hibrīd- instrumentu laidieni vairāku simtu tūkstošu euro vērtībā ir saistīti ar ievērojami atšķirīgāku riska līmeni nekā instrumentiem, kuru nominālvērtība ir EUR 150 miljoni, un tādēļ tos ir vieglāk absorbēt privātā tirgū. Tādējādi Komisija pauž viedokli, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neiegādātos hibrīdinstrumentus, kuru emisijas apjoms un raksturs līdzinās Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumiem attiecīgajā laikā. |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanas laikā netika atklāta informācija, kas mainītu šo novērtējumu. Tas, ka 2008. gada beigās un 2009. gada pirmajā ceturksnī Sparkasse KölnBonn emitēja otrās kārtas parāda vērtspapīrus, nav pārliecinošs pierādījums tam, ka hibrīdinstrumentu tirgus bija aktīvs, jo atsevišķu iesaistīto laidienu apjoms bija ļoti ierobežots. Hibrīd- instrumentu laidieni vairāku simtu tūkstošu euro vērtībā ir saistīti ar ievērojami atšķirīgāku riska līmeni nekā instrumentiem, kuru nominālvērtība ir EUR 150 miljoni, un tādēļ tos ir vieglāk absorbēt privātā tirgū. Tādējādi Komisija pauž viedokli, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neiegādātos hibrīdinstrumentus, kuru emisijas apjoms un raksturs līdzinās Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumiem attiecīgajā laikā.

| (64) | Attiecībā uz to resursu raksturu, kurus Förderungsgesellschaft izmantoja Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijai, Komisija atgādina, ka tās izskatītajās lietās jau tika noteikts, ka RSGV nodrošinātie līdzekļi ir resursi, kurus tieši vai netieši kontrolē valsts iestādes (27). Komisija uzskata, ka tas attiecas arī uz Förderungsgesellschaft, kas ir RSGV pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tādējādi tās resursi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz to resursu raksturu, kurus Förderungsgesellschaft izmantoja Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijai, Komisija atgādina, ka tās izskatītajās lietās jau tika noteikts, ka RSGV nodrošinātie līdzekļi ir resursi, kurus tieši vai netieši kontrolē valsts iestādes (27). Komisija uzskata, ka tas attiecas arī uz Förderungsgesellschaft, kas ir RSGV pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tādējādi tās resursi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (65) | Ņemot vērā iepriekšteikto, Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu, ko tā norādījusi lēmumā sākt procedūru, par to, ka rekapitalizācijas pasākumi par labu Sparkasse KölnBonn ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā iepriekšteikto, Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu, ko tā norādījusi lēmumā sākt procedūru, par to, ka rekapitalizācijas pasākumi par labu Sparkasse KölnBonn ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (66) | Komisija arī atzīmē, ka glābšanas atbalsta pasākumi tika konvertēti pārstrukturēšanas atbalstā, kas joprojām nodrošina bankai priekšrocību. Pasākumi ļāva bankai iegūt finansējumu situācijā, kad tā nevarēja piesaistīt kapitālu tirgū, īpaši finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos. Tādējādi bankai ir ekonomiska priekšrocība un bankas pozīcija ir stiprāka nekā tās konkurentiem Vācijā un citās dalībvalstīs, kuri nesaņem tādu pašu atbalstu. Tādējādi jāuzskata, ka pasākumi kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(66)

Komisija arī atzīmē, ka glābšanas atbalsta pasākumi tika konvertēti pārstrukturēšanas atbalstā, kas joprojām nodrošina bankai priekšrocību. Pasākumi ļāva bankai iegūt finansējumu situācijā, kad tā nevarēja piesaistīt kapitālu tirgū, īpaši finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos. Tādējādi bankai ir ekonomiska priekšrocība un bankas pozīcija ir stiprāka nekā tās konkurentiem Vācijā un citās dalībvalstīs, kuri nesaņem tādu pašu atbalstu. Tādējādi jāuzskata, ka pasākumi kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (67) | Atbalsta elements bankā iepludinātajā kapitālā ir EUR 650 miljoni, un tas veido 3,3 % attiecībā pret bankas riska svērtajiem aktīviem (2008. gada beigās). |
| --- | --- |

(67)

Atbalsta elements bankā iepludinātajā kapitālā ir EUR 650 miljoni, un tas veido 3,3 % attiecībā pret bankas riska svērtajiem aktīviem (2008. gada beigās).

8.2.   Atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu

8.2.1.   Juridiskais pamats saderīguma novērtējumam

| (68) | Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā sākt procedūru Komisija vēl nenoteica, kāds būtu atbilstīgais juridiskais pamats rekapitalizācijas pasākumu analizēšanai. Saskaņā ar tolaik pieejamo informāciju lēmumi veikt ieguldījumus reģionālos attīstības projektos, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms finanšu krīzes, varētu būt lielākais Sparkasse KölnBonn grūtību iemesls. Tā kā krīze tikai saasināja bankas esošās problēmas, netika izslēgta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošana. Tajā pašā laikā rekapitalizācijas pasākumu īstenošana finanšu krīzes augstākajā punktā un Komisijas finanšu krīzes laikā izskatīto banku lietu prakse norādīja uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu. |
| --- | --- |

(68)

Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā sākt procedūru Komisija vēl nenoteica, kāds būtu atbilstīgais juridiskais pamats rekapitalizācijas pasākumu analizēšanai. Saskaņā ar tolaik pieejamo informāciju lēmumi veikt ieguldījumus reģionālos attīstības projektos, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms finanšu krīzes, varētu būt lielākais Sparkasse KölnBonn grūtību iemesls. Tā kā krīze tikai saasināja bankas esošās problēmas, netika izslēgta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošana. Tajā pašā laikā rekapitalizācijas pasākumu īstenošana finanšu krīzes augstākajā punktā un Komisijas finanšu krīzes laikā izskatīto banku lietu prakse norādīja uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu.

| (69) | Turklāt, pat ja iepriekšējos lēmumos bija atsauce uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) (turpmāk “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), pārstrukturēšanas paziņojuma 49. punktā Komisija paskaidro, ka visu veidu atbalsts, par kuru Komisijai paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēts kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojumam, nevis pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt, pat ja iepriekšējos lēmumos bija atsauce uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) (turpmāk “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), pārstrukturēšanas paziņojuma 49. punktā Komisija paskaidro, ka visu veidu atbalsts, par kuru Komisijai paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēts kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojumam, nevis pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (70) | Ņemot vērā to, ka Vācijas banku sektors joprojām ir jutīgs, Komisija secina, ka vienas no lielākajām Vācijas krājbankām iespējamā likvidācija [...] dēļ izraisītu sistēmiskas sekas un tādējādi apdraudētu finanšu stabilitāti Vācijā. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā to, ka Vācijas banku sektors joprojām ir jutīgs, Komisija secina, ka vienas no lielākajām Vācijas krājbankām iespējamā likvidācija [...] dēļ izraisītu sistēmiskas sekas un tādējādi apdraudētu finanšu stabilitāti Vācijā.

| (71) | Tādējādi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai novērtētu, vai Sparkasse KölnBonn saņemtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, lai saglabātu finanšu stabilitāti. |
| --- | --- |

(71)

Tādējādi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai novērtētu, vai Sparkasse KölnBonn saņemtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, lai saglabātu finanšu stabilitāti.

8.2.2.   Pārstrukturēšanas atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu

| (72) | Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurš tiek veikts valsts atbalsta saņēmēja iestādē, ir piemērots tā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Otrkārt, atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam, un gan saņēmējam, gan kapitāla turētājiem jāveicina pārstrukturēšana, pēc iespējas izmantojot pašu resursus. Treškārt, jāveic pasākumi tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri tiek mākslīgi radīti, atbalstot saņēmēja tirgus spēju, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Visbeidzot jārisina tādi jautājumi kā uzraudzība un procedūras. |
| --- | --- |

(72)

Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurš tiek veikts valsts atbalsta saņēmēja iestādē, ir piemērots tā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Otrkārt, atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam, un gan saņēmējam, gan kapitāla turētājiem jāveicina pārstrukturēšana, pēc iespējas izmantojot pašu resursus. Treškārt, jāveic pasākumi tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri tiek mākslīgi radīti, atbalstot saņēmēja tirgus spēju, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Visbeidzot jārisina tādi jautājumi kā uzraudzība un procedūras.

i)   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (73) | Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 9.–11. punktam Vācija iesniedza plašu un sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu, kurā tika sniegta pilnīga informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī nosaukti bankas problēmu iemesli. |
| --- | --- |

(73)

Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 9.–11. punktam Vācija iesniedza plašu un sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu, kurā tika sniegta pilnīga informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī nosaukti bankas problēmu iemesli.

| (74) | Attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli Sparkasse KölnBonn plāno mainīt savu darbības fokusu un kļūt par tradicionālu reģionālu krājbanku. Tā sniegs pilnu pakalpojumu spektru maza apjoma darījumu jomā klientiem tās pamatsegmentos Ķelnes un Bonnas reģionā: maza apjoma darījumus privātpersonām, MVU, nelieliem korporatīviem un institucionāliem klientiem reģionā. Tādējādi Sparkasse KölnBonn koncentrēsies uz statūtos noteiktajām operācijām, kapitalizēs savu pamatkompetenci un pārtrauks veikt darbības jomās, kuras izraisīja tās finanšu problēmas. Konkrēti, Sparkasse KölnBonn pārtrauks veikt nekustamā īpašuma tirdzniecību, pārdos visus blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus un ieguldījumus SAA un ABS portfeļos. Komisija uzskata, ka bankas jaunais uzņēmējdarbības modelis ir reālistisks un ilgtspējīgs. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli Sparkasse KölnBonn plāno mainīt savu darbības fokusu un kļūt par tradicionālu reģionālu krājbanku. Tā sniegs pilnu pakalpojumu spektru maza apjoma darījumu jomā klientiem tās pamatsegmentos Ķelnes un Bonnas reģionā: maza apjoma darījumus privātpersonām, MVU, nelieliem korporatīviem un institucionāliem klientiem reģionā. Tādējādi Sparkasse KölnBonn koncentrēsies uz statūtos noteiktajām operācijām, kapitalizēs savu pamatkompetenci un pārtrauks veikt darbības jomās, kuras izraisīja tās finanšu problēmas. Konkrēti, Sparkasse KölnBonn pārtrauks veikt nekustamā īpašuma tirdzniecību, pārdos visus blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus un ieguldījumus SAA un ABS portfeļos. Komisija uzskata, ka bankas jaunais uzņēmējdarbības modelis ir reālistisks un ilgtspējīgs.

| (75) | Sparkasse KölnBonn problēmas galvenokārt bija saistītas ar trīs darbības veidiem: i) reģionālās attīstības projektiem, ii) ieguldījumiem ABS un SAA portfeļos un iii) bankas ieguldījumiem WestLB. |
| --- | --- |

(75)

Sparkasse KölnBonn problēmas galvenokārt bija saistītas ar trīs darbības veidiem: i) reģionālās attīstības projektiem, ii) ieguldījumiem ABS un SAA portfeļos un iii) bankas ieguldījumiem WestLB.

| (76) | Jau 2008. gadā Sparkasse KölnBonn sāka pārdot vai likvidēt ar reģionālo attīstību saistītus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Pilnīga šo darbību izbeigšana ir nepieciešams un atbilstīgs pasākums, lai kliedētu Komisijas bažas, jo līdz ar pārdošanu pilnībā tiks novērsti meitasuzņēmumu iespējamie zaudējumi no riska darījumiem. Turklāt pasākumi atbrīvo kapitālu un pārvaldības kapacitāti, ko var izmantot bankas pamatdarbībā. Turklāt pārdošana arī samazina bankas bilanci par apmēram EUR [180–230] miljoniem ([0–2] %) (29). |
| --- | --- |

(76)

Jau 2008. gadā Sparkasse KölnBonn sāka pārdot vai likvidēt ar reģionālo attīstību saistītus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Pilnīga šo darbību izbeigšana ir nepieciešams un atbilstīgs pasākums, lai kliedētu Komisijas bažas, jo līdz ar pārdošanu pilnībā tiks novērsti meitasuzņēmumu iespējamie zaudējumi no riska darījumiem. Turklāt pasākumi atbrīvo kapitālu un pārvaldības kapacitāti, ko var izmantot bankas pamatdarbībā. Turklāt pārdošana arī samazina bankas bilanci par apmēram EUR [180–230] miljoniem ([0–2] %) (29).

| (77) | Tā kā Ķelnes pilsētai pārdodamo meitasuzņēmumu darbība galvenokārt saistīta ar nekustamā īpašuma attīstību un ar nekustamo īpašumu saistītiem pakalpojumiem, Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) vai ka paziņojuma piemērošana būtu atbilstīga. Šo meitasuzņēmumu bilances vērtība pēdējos gados ir ievērojami mazināta (daļēji norakstot), lai tā atbilstu tirgus vērtībai. Tādējādi neparedz, ka bankai radīsies ievērojami turpmāki zaudējumi no meitasuzņēmumu pārdošanas. Turklāt Vācijas saistības, ka banka veiks pārdošanu par tirgus vērtību, kuru noteiks neatkarīgs eksperts, nodrošinās darījumu veikšanu bez papildu valsts atbalsta iesaistīšanas. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā Ķelnes pilsētai pārdodamo meitasuzņēmumu darbība galvenokārt saistīta ar nekustamā īpašuma attīstību un ar nekustamo īpašumu saistītiem pakalpojumiem, Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) vai ka paziņojuma piemērošana būtu atbilstīga. Šo meitasuzņēmumu bilances vērtība pēdējos gados ir ievērojami mazināta (daļēji norakstot), lai tā atbilstu tirgus vērtībai. Tādējādi neparedz, ka bankai radīsies ievērojami turpmāki zaudējumi no meitasuzņēmumu pārdošanas. Turklāt Vācijas saistības, ka banka veiks pārdošanu par tirgus vērtību, kuru noteiks neatkarīgs eksperts, nodrošinās darījumu veikšanu bez papildu valsts atbalsta iesaistīšanas.

| (78) | Vēl viens bankas problēmu iemesls bija ABS un SAA portfeļi. Šie ieguldījumi jau tikuši ievērojami samazināti. Sparkasse KölnBonn pilnībā izbeigs darbības ar šiem portfeļiem līdz 2014. gada beigām. Tā kā bankas jaunā uzņēmējdarbības modeļa darbības joma neattiecas uz šiem ieguldījumiem, darbības izbeigšana saistībā ar šiem portfeļiem ir nepieciešams pasākums Sparkasse KölnBonn stratēģijas īstenošanā. Kopumā ABS un SAA portfeļos atlikušo aktīvu pašreizējā bilances vērtība atbilst to tirgus vērtībai. Tādējādi atlikusī riska pozīcija, ko rada šie portfeļi, ir ierobežota un neietekmē bankas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(78)

Vēl viens bankas problēmu iemesls bija ABS un SAA portfeļi. Šie ieguldījumi jau tikuši ievērojami samazināti. Sparkasse KölnBonn pilnībā izbeigs darbības ar šiem portfeļiem līdz 2014. gada beigām. Tā kā bankas jaunā uzņēmējdarbības modeļa darbības joma neattiecas uz šiem ieguldījumiem, darbības izbeigšana saistībā ar šiem portfeļiem ir nepieciešams pasākums Sparkasse KölnBonn stratēģijas īstenošanā. Kopumā ABS un SAA portfeļos atlikušo aktīvu pašreizējā bilances vērtība atbilst to tirgus vērtībai. Tādējādi atlikusī riska pozīcija, ko rada šie portfeļi, ir ierobežota un neietekmē bankas dzīvotspēju.

| (79) | Visbeidzot, bankas atlikusī riska pozīcija saistībā ar WestLB, kura iepriekš radīja bankai zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā, ir ierobežota apjomā, un to kompensē rezerves RSGV ieguldījumu portfelī. Turklāt bankas ieguldījums [kam ...] veicams tikai no nākamo periodu tīrās peļņas. Tādējādi Sparkasse KölnBonn saistības veikt ieguldījumu [kam ...] neapdraudēs Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Bez tam, Komisija pozitīvi raugās uz to, ka banka varēs veikt ieguldījumus tikai tad, kad būs veikta atlīdzība par valsts kapitālu atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot, bankas atlikusī riska pozīcija saistībā ar WestLB, kura iepriekš radīja bankai zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā, ir ierobežota apjomā, un to kompensē rezerves RSGV ieguldījumu portfelī. Turklāt bankas ieguldījums [kam ...] veicams tikai no nākamo periodu tīrās peļņas. Tādējādi Sparkasse KölnBonn saistības veikt ieguldījumu [kam ...] neapdraudēs Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Bez tam, Komisija pozitīvi raugās uz to, ka banka varēs veikt ieguldījumus tikai tad, kad būs veikta atlīdzība par valsts kapitālu atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem.

| (80) | Komisija atzīmē, ka banka jau sākusi risināt un arī turpmāk risinās nepilnības savā korporatīvajā pārvaldībā. Pārmaiņas, kas tika ieviestas akcionāru sastāvā un balsošanā ar kvalificētu balsu vairākumu, ņemot vērā Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanu 2005. gadā, nodrošina, ka īpašnieku politiskās intereses nedominē pār bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt, veicot pārmaiņas Sparkasse KölnBonn institūciju struktūrā un apmērā, un lēmumu pieņemšanas procesā, tika uzlabota augstākā līmeņa vadības atbildība. Mazāks dalītas atbildības apjoms un lielāks tādu darbinieku īpatsvars, kuru darbība nav politiski virzīta un kuri ir [ārējie ...] eksperti bankas institūcijās, veicinās lēmumu pieņemšanas procesa caurskatāmību pārredzamību un efektivitāti. Līdz ar pārmaiņām akcionāru sastāvā šie pasākumi mazina Sparkasse KölnBonn problēmu cēloņus, jo tiek samazināts risks, ka Sparkasse KölnBonn iesaistīsies politiski virzītos projektos, kuri ir pretrunā bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt bankas vadības neatkarību pietiekamā mērā pamato pastāvošie tiesību akti. Tas, ka Sparkasse KölnBonn sniedza pierādījumus tam, ka kopš 2004. gada banka nav iesaistījusies jaunos politiski virzītos projektos, liecina, ka īstenotie pasākumi ir efektīvi. Vispārīgi runājot, jaunais korporatīvās pārvaldības kodekss atbilst sasniegtajam salīdzināmās lietās (31). Tādējādi var uzskatīt, ka īstenotās un saistošās pārmaiņas Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā ir atbilstīgas un pietiekamas, lai veicinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(80)

Komisija atzīmē, ka banka jau sākusi risināt un arī turpmāk risinās nepilnības savā korporatīvajā pārvaldībā. Pārmaiņas, kas tika ieviestas akcionāru sastāvā un balsošanā ar kvalificētu balsu vairākumu, ņemot vērā Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanu 2005. gadā, nodrošina, ka īpašnieku politiskās intereses nedominē pār bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt, veicot pārmaiņas Sparkasse KölnBonn institūciju struktūrā un apmērā, un lēmumu pieņemšanas procesā, tika uzlabota augstākā līmeņa vadības atbildība. Mazāks dalītas atbildības apjoms un lielāks tādu darbinieku īpatsvars, kuru darbība nav politiski virzīta un kuri ir [ārējie ...] eksperti bankas institūcijās, veicinās lēmumu pieņemšanas procesa caurskatāmību pārredzamību un efektivitāti. Līdz ar pārmaiņām akcionāru sastāvā šie pasākumi mazina Sparkasse KölnBonn problēmu cēloņus, jo tiek samazināts risks, ka Sparkasse KölnBonn iesaistīsies politiski virzītos projektos, kuri ir pretrunā bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt bankas vadības neatkarību pietiekamā mērā pamato pastāvošie tiesību akti. Tas, ka Sparkasse KölnBonn sniedza pierādījumus tam, ka kopš 2004. gada banka nav iesaistījusies jaunos politiski virzītos projektos, liecina, ka īstenotie pasākumi ir efektīvi. Vispārīgi runājot, jaunais korporatīvās pārvaldības kodekss atbilst sasniegtajam salīdzināmās lietās (31). Tādējādi var uzskatīt, ka īstenotās un saistošās pārmaiņas Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā ir atbilstīgas un pietiekamas, lai veicinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

| (81) | Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma 9. un 12.–15. punktā noteiktajām prasībām, t. i., ka pārstrukturēšanas plāns arī parāda, kā banka pēc iespējas drīz atjaunos savu ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta. Īpaši bankai jāspēj radīt atbilstīgu kapitāla atdevi, tajā pašā laikā sedzot visas parastās darbības izmaksas un nodrošinot atbilstību attiecīgajām regulējošajām prasībām. |
| --- | --- |

(81)

Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma 9. un 12.–15. punktā noteiktajām prasībām, t. i., ka pārstrukturēšanas plāns arī parāda, kā banka pēc iespējas drīz atjaunos savu ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta. Īpaši bankai jāspēj radīt atbilstīgu kapitāla atdevi, tajā pašā laikā sedzot visas parastās darbības izmaksas un nodrošinot atbilstību attiecīgajām regulējošajām prasībām.

| (82) | Pirmkārt, Sparkasse KölnBonn iesniegusi finanšu prognozes 2008.–2014. gadam, norādot informāciju par bankas ieņēmumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka iesniegto pamatscenārija prognožu pamatā ir saprātīgi bāzes makroekonomikas pieņēmumi. Banka plāno atsākt strādāt ar peļņu 2010. gadā un pakāpeniski uzlabot savus gada rezultātus visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Turklāt 2014. gadā kapitāla atdeve (ROE) sasniegs [9–10] % līmeni, kas šķiet atbilstīgs atlīdzības līmenis bankai, kura sniedz maza apjoma pakalpojumus parastos tirgus apstākļos. Sākot no 2013. gada, Sparkasse KölnBonn pilnībā atlīdzinās atbalsta pasākumus. Bankas kapitāla koeficients joprojām ir virs minimālajām regulējumā noteiktajām prasībām, un 1. līmeņa kapitāla koeficients palielināsies no 6,1 % 2009. gadā līdz [8–9] % 2014. gadā. |
| --- | --- |

(82)

Pirmkārt, Sparkasse KölnBonn iesniegusi finanšu prognozes 2008.–2014. gadam, norādot informāciju par bankas ieņēmumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka iesniegto pamatscenārija prognožu pamatā ir saprātīgi bāzes makroekonomikas pieņēmumi. Banka plāno atsākt strādāt ar peļņu 2010. gadā un pakāpeniski uzlabot savus gada rezultātus visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Turklāt 2014. gadā kapitāla atdeve (ROE) sasniegs [9–10] % līmeni, kas šķiet atbilstīgs atlīdzības līmenis bankai, kura sniedz maza apjoma pakalpojumus parastos tirgus apstākļos. Sākot no 2013. gada, Sparkasse KölnBonn pilnībā atlīdzinās atbalsta pasākumus. Bankas kapitāla koeficients joprojām ir virs minimālajām regulējumā noteiktajām prasībām, un 1. līmeņa kapitāla koeficients palielināsies no 6,1 % 2009. gadā līdz [8–9] % 2014. gadā.

| (83) | Otrkārt, Sparkasse KölnBonn parādījusi, ka tā spēj darboties stresa scenārija apstākļos. Stresa scenārija pieņēmumi tika novērtēti kā saprātīgi. Tā kā saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn pārsniegs regulējumā noteiktās kapitāla prasības, var uzskatīt, ka banka izpilda pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punkta prasības. Turklāt jutīguma analīze liecina, ka banka spēs darboties, ja nākotnē ievērojami mainīsies procentu likmes. |
| --- | --- |

(83)

Otrkārt, Sparkasse KölnBonn parādījusi, ka tā spēj darboties stresa scenārija apstākļos. Stresa scenārija pieņēmumi tika novērtēti kā saprātīgi. Tā kā saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn pārsniegs regulējumā noteiktās kapitāla prasības, var uzskatīt, ka banka izpilda pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punkta prasības. Turklāt jutīguma analīze liecina, ka banka spēs darboties, ja nākotnē ievērojami mainīsies procentu likmes.

| (84) | Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn iesniedza stratēģiju atbalsta priekšlaicīgai un pakāpeniskai samazināšanai. Valsts kapitāla daļēja atmaksa jāveic, neizmantojot iestādes kapitāla bāzi, jo Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficienta plānotais līmenis 2010. gadā ir [6–7] %, banka šo līmeni pārsniegs arī turpmāk saskaņā ar pamatscenāriju un arī saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā doto stresa scenāriju tā pārsniegs regulējumā noteikto minimālo līmeni. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana nenozīmē papildu atbalstu ne Sparkasse KölnBonn, ne citiem darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem. Pirmkārt, pirkšanas cena, kuru maksās par pirmo Genussrechte laidienu EUR 150 miljonu apmērā, veidota tā, ka tā lielā mērā ir līdzīga naudas plūsmai, kādu saņemtu Förderungsgesellschaft, ja tā būtu paturējusi instrumentu, un Förderungsgesellschaft finanšu stāvoklis neuzlabotos. Otrkārt, darījums notiek starp diviem valsts uzņēmumiem. Turklāt, tā kā instruments, kuru plāno konvertēt 1. līmeņa kapitālā, jau atbilst atbalstam un Sparkasse KölnBonn maksās Zweckverband tādu pašu atlīdzību arī pēc konvertēšanas, Komisija nesaskata, ka konvertēšanā būtu iesaistīts papildu atbalsts. Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn atpirktais otrais laidiens EUR 150 miljonu apmērā arī lielā mērā simulēs naudas plūsmu, kādu Förderungsgesellschaft saņemtu, ja tā būtu paturējusi instrumentu. |
| --- | --- |

(84)

Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn iesniedza stratēģiju atbalsta priekšlaicīgai un pakāpeniskai samazināšanai. Valsts kapitāla daļēja atmaksa jāveic, neizmantojot iestādes kapitāla bāzi, jo Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficienta plānotais līmenis 2010. gadā ir [6–7] %, banka šo līmeni pārsniegs arī turpmāk saskaņā ar pamatscenāriju un arī saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā doto stresa scenāriju tā pārsniegs regulējumā noteikto minimālo līmeni. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana nenozīmē papildu atbalstu ne Sparkasse KölnBonn, ne citiem darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem. Pirmkārt, pirkšanas cena, kuru maksās par pirmo Genussrechte laidienu EUR 150 miljonu apmērā, veidota tā, ka tā lielā mērā ir līdzīga naudas plūsmai, kādu saņemtu Förderungsgesellschaft, ja tā būtu paturējusi instrumentu, un Förderungsgesellschaft finanšu stāvoklis neuzlabotos. Otrkārt, darījums notiek starp diviem valsts uzņēmumiem. Turklāt, tā kā instruments, kuru plāno konvertēt 1. līmeņa kapitālā, jau atbilst atbalstam un Sparkasse KölnBonn maksās Zweckverband tādu pašu atlīdzību arī pēc konvertēšanas, Komisija nesaskata, ka konvertēšanā būtu iesaistīts papildu atbalsts. Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn atpirktais otrais laidiens EUR 150 miljonu apmērā arī lielā mērā simulēs naudas plūsmu, kādu Förderungsgesellschaft saņemtu, ja tā būtu paturējusi instrumentu.

| (85) | Tādējādi Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, un tādējādi tiek kliedētas tās lēmumā sākt procedūru paustās bažas. |
| --- | --- |

(85)

Tādējādi Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, un tādējādi tiek kliedētas tās lēmumā sākt procedūru paustās bažas.

ii)   Pašu ieguldījums/apgrūtinājuma sadale

| (86) | Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka bankām un to daļu turētājiem pēc iespējas jāveic ieguldījums pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimālajam līmenim. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas finansēšanai bankas izmanto pašu resursus, piem., pārdod aktīvus, savukārt daļu turētāji nepieciešamības gadījumā sedz bankas zaudējumus. Pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn apsolījusi veikt, nodrošina pašu resursu izmantošanu un privāto hibrīdkapitāla turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(86)

Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka bankām un to daļu turētājiem pēc iespējas jāveic ieguldījums pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimālajam līmenim. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas finansēšanai bankas izmanto pašu resursus, piem., pārdod aktīvus, savukārt daļu turētāji nepieciešamības gadījumā sedz bankas zaudējumus. Pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn apsolījusi veikt, nodrošina pašu resursu izmantošanu un privāto hibrīdkapitāla turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanā.

| (87) | Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri liecinātu, ka atbalsts pārsniedz dzīvotspējas atjaunošanas radīto izmaksu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Saņemtais atbalsts ir nepieciešams, lai Sparkasse KölnBonn būtu saprātīga kapitāla rezerve saskaņā ar pamatscenāriju un tā varētu nodrošināt atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām stresa scenārija apstākļos. |
| --- | --- |

(87)

Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri liecinātu, ka atbalsts pārsniedz dzīvotspējas atjaunošanas radīto izmaksu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Saņemtais atbalsts ir nepieciešams, lai Sparkasse KölnBonn būtu saprātīga kapitāla rezerve saskaņā ar pamatscenāriju un tā varētu nodrošināt atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām stresa scenārija apstākļos.

| (88) | Attiecībā uz ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, izmantojot Sparkasse KölnBonn radītos iekšējos resursus, Komisija atzīmē, ka banka īsteno pasākumus izmaksu samazināšanai. Šo pasākumu rezultātā gada izmaksas tiks samazinātas par EUR [25–35] miljoniem līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kas ir apmēram [5–8] % no kopējām izmaksām 2009. gadā. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, izmantojot Sparkasse KölnBonn radītos iekšējos resursus, Komisija atzīmē, ka banka īsteno pasākumus izmaksu samazināšanai. Šo pasākumu rezultātā gada izmaksas tiks samazinātas par EUR [25–35] miljoniem līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kas ir apmēram [5–8] % no kopējām izmaksām 2009. gadā.

| (89) | Turklāt, pārdodot rentablus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus, tiks gūti ieņēmumi, kurus varēs izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. |
| --- | --- |

(89)

Turklāt, pārdodot rentablus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus, tiks gūti ieņēmumi, kurus varēs izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai.

| (90) | Bankai nav iespēju apturēt vai atlikt kuponu maksājumus par hibrīdinstrumentiem, ja tā strādā ar peļņu attiecīgajā gadā. Tomēr hibrīdinstrumentu turētāji pēc iespējas sedza Sparkasse KölnBonn radušos zaudējumus, jo gan hibrīdkapitāla kuponu, gan pamatsummas maksājumi tika apturēti vai tika izmantoti Sparkasse KölnBonn zaudējumu segšanā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta maksimālā iespējamā apgrūtinājuma sadale ar privātajiem hibrīdinstrumentu ieguldītājiem un tādējādi ir izpildītas pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktās prasības attiecībā uz privāto ieguldītāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(90)

Bankai nav iespēju apturēt vai atlikt kuponu maksājumus par hibrīdinstrumentiem, ja tā strādā ar peļņu attiecīgajā gadā. Tomēr hibrīdinstrumentu turētāji pēc iespējas sedza Sparkasse KölnBonn radušos zaudējumus, jo gan hibrīdkapitāla kuponu, gan pamatsummas maksājumi tika apturēti vai tika izmantoti Sparkasse KölnBonn zaudējumu segšanā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta maksimālā iespējamā apgrūtinājuma sadale ar privātajiem hibrīdinstrumentu ieguldītājiem un tādējādi ir izpildītas pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktās prasības attiecībā uz privāto ieguldītāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.

| (91) | Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktā noteikts, ka atbilstīga atlīdzība par valsts kapitālu arī ir līdzeklis apgrūtinājuma sadales panākšanai. Attiecībā uz šo Komisija uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumos noteiktais atlīdzības līmenis ir atbilstīgs saistībā ar iepriekš aprakstītajiem apgrūtinājuma sadales pasākumiem. Plānotā peļņa ļaus bankai izmaksāt atlīdzību par valsts kapitālu un veikt apturētos kuponu maksājumus atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem (attiecībā uz Genussrechte no 2011. gada un attiecībā uz daļām bez balsstiesībām – no 2013. gada) pēc tam, kad būs papildināts instrumentu nominālais kapitāls. Jāatzīmē, ka procenti par valsts turētajiem Genussrechte tiek uzkrāti [2–6] gadu laikā un zaudējumu segšanai izmantotais kapitāls tiek papildināts abu rekapitalizācijas instrumentu gadījumā. Tādējādi saskaņā ar pamatscenārija finanšu prognozēm valsts vēlāk atgūs gan nesamaksātos procentus par Genussrechte, gan abu instrumentu izlietoto pamatsummu. |
| --- | --- |

(91)

Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktā noteikts, ka atbilstīga atlīdzība par valsts kapitālu arī ir līdzeklis apgrūtinājuma sadales panākšanai. Attiecībā uz šo Komisija uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumos noteiktais atlīdzības līmenis ir atbilstīgs saistībā ar iepriekš aprakstītajiem apgrūtinājuma sadales pasākumiem. Plānotā peļņa ļaus bankai izmaksāt atlīdzību par valsts kapitālu un veikt apturētos kuponu maksājumus atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem (attiecībā uz Genussrechte no 2011. gada un attiecībā uz daļām bez balsstiesībām – no 2013. gada) pēc tam, kad būs papildināts instrumentu nominālais kapitāls. Jāatzīmē, ka procenti par valsts turētajiem Genussrechte tiek uzkrāti [2–6] gadu laikā un zaudējumu segšanai izmantotais kapitāls tiek papildināts abu rekapitalizācijas instrumentu gadījumā. Tādējādi saskaņā ar pamatscenārija finanšu prognozēm valsts vēlāk atgūs gan nesamaksātos procentus par Genussrechte, gan abu instrumentu izlietoto pamatsummu.

| (92) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā noteikts pietiekams pašu ieguldījums pārstrukturēšanā un tādējādi tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā noteikts pietiekams pašu ieguldījums pārstrukturēšanā un tādējādi tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.

iii)   Pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus

| (93) | Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāiesaka pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Turklāt šiem pasākumiem jārisina morālā kaitējuma jautājumi un jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai. |
| --- | --- |

(93)

Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāiesaka pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Turklāt šiem pasākumiem jārisina morālā kaitējuma jautājumi un jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai.

| (94) | Pasākumu pakete pietiekamā mērā risina morālā kaitējuma jautājumu. Sparkasse KölnBonn apsolījusi īstenot plašu rentablo blakusdarbībā iesaistīto uzņēmumu pārdošanu. Pārdošana attieksies uz daļām tādos uzņēmumos kā [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un Neue Leben Pensionsverwaltung AG, kuri ir nozīmīgs Sparkasse KölnBonn [...]. |
| --- | --- |

(94)

Pasākumu pakete pietiekamā mērā risina morālā kaitējuma jautājumu. Sparkasse KölnBonn apsolījusi īstenot plašu rentablo blakusdarbībā iesaistīto uzņēmumu pārdošanu. Pārdošana attieksies uz daļām tādos uzņēmumos kā [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un Neue Leben Pensionsverwaltung AG, kuri ir nozīmīgs Sparkasse KölnBonn [...].

| (95) | Vācija iesniegusi sīki izstrādātu plānotās pārdošanas grafiku un apsolījusi iecelt uzraudzības pilnvarnieku, lai nodrošinātu saistību savlaicīgu izpildi. Pārdošanas pilnvarnieks tiks iecelts, ja netiks ievērots pārdošanas grafiks. |
| --- | --- |

(95)

Vācija iesniegusi sīki izstrādātu plānotās pārdošanas grafiku un apsolījusi iecelt uzraudzības pilnvarnieku, lai nodrošinātu saistību savlaicīgu izpildi. Pārdošanas pilnvarnieks tiks iecelts, ja netiks ievērots pārdošanas grafiks.

| (96) | Bankas pārstrukturēšanā ietverta Sparkasse KölnBonn pārstāvības samazināšana dažos klientu segmentos. Šie pasākumi ļaus konkurentiem piekļūt daļai no bankas lielajiem korporatīvajiem un institucionālajiem klientiem. Tā kā tas attiecas galvenokārt uz lieliem uzņēmumiem, kam kopumā ir pieeja kapitāla tirgiem, Komisija uzskata, ka risks, ka šis pasākums negatīvi ietekmēs reālo ekonomiku, ir nenozīmīgs. |
| --- | --- |

(96)

Bankas pārstrukturēšanā ietverta Sparkasse KölnBonn pārstāvības samazināšana dažos klientu segmentos. Šie pasākumi ļaus konkurentiem piekļūt daļai no bankas lielajiem korporatīvajiem un institucionālajiem klientiem. Tā kā tas attiecas galvenokārt uz lieliem uzņēmumiem, kam kopumā ir pieeja kapitāla tirgiem, Komisija uzskata, ka risks, ka šis pasākums negatīvi ietekmēs reālo ekonomiku, ir nenozīmīgs.

| (97) | Turklāt pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Sparkasse KölnBonn provizoriski samazinās kopējos aktīvus par [15–20] % RSA izteiksmē ([15–20] % kopējo aktīvu izteiksmē) un par [10–15] %, ieskaitot nākotnes izaugsmi (5 % kopējo aktīvu izteiksmē). Samazinājumu galvenokārt izraisīs SAA un ABS ieguldījumu izbeigšana, nekustamā īpašuma pārdošanas izbeigšana ([6–8] % RSA izteiksmē, [6–8] % kopējo aktīvu izteiksmē) un ar institucionāliem klientiem saistīto lielu riska darījumu un kredītlīniju samazināšana (RSA: [5–7] %, kopējie aktīvi: [5–7] %). |
| --- | --- |

(97)

Turklāt pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Sparkasse KölnBonn provizoriski samazinās kopējos aktīvus par [15–20] % RSA izteiksmē ([15–20] % kopējo aktīvu izteiksmē) un par [10–15] %, ieskaitot nākotnes izaugsmi (5 % kopējo aktīvu izteiksmē). Samazinājumu galvenokārt izraisīs SAA un ABS ieguldījumu izbeigšana, nekustamā īpašuma pārdošanas izbeigšana ([6–8] % RSA izteiksmē, [6–8] % kopējo aktīvu izteiksmē) un ar institucionāliem klientiem saistīto lielu riska darījumu un kredītlīniju samazināšana (RSA: [5–7] %, kopējie aktīvi: [5–7] %).

| (98) | Ņemot vērā atbalsta apjomu šajā lietā (3,3 % no RSA), var uzskatīt, ka šie pasākumi ir pietiekami un proporcionāli bankas apjoma un darbību apjoma samazināšanas izteiksmē. Sparkasse KölnBonn aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, kur tai ir nozīmīga tirgus pozīcija (no [18–23] % līdz [30–35] % atkarībā no produkta), bet tā nav dominējoša. Turklāt banka nav cenu līderis savos pamatdarbības segmentos. Šī iemesla dēļ Sparkasse KölnBonn gadījumā nešķiet piemēroti tādi papildu pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk samazināt bankas tirgus daļu tās pamatdarbības, kas ir neliela apjoma darījumi, tirgū. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka pamatdarbība neradīja bankai problēmas. Turklāt Vācija sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka šādus pasākumus būtu grūti īstenot un to īstenošana būtu nesamērīgi dārga, un tie negatīvi ietekmētu bankas pelnītspēju un apdraudētu Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt šādi pasākumi negatīvi ietekmētu Sparkasse KölnBonn pamatdarbības segmentus, MVU un privātos klientus, kuri arī neradīja bankai problēmas. Visbeidzot, ņemot vērā ierobežotos alternatīvos finansēšanas avotus šādām klientu grupām un lietas Komisijas praksē, kuru mērķis ir uzturēt reālās ekonomikas kreditēšanu, Komisija konstatē, ka turpmāki Sparkasse KölnBonn darbības jomas ierobežojumi ietekmētu tās pamatdarbību un tādējādi būtu kaitīgi gan bankai, gan tirgum, kurā tā strādā. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā atbalsta apjomu šajā lietā (3,3 % no RSA), var uzskatīt, ka šie pasākumi ir pietiekami un proporcionāli bankas apjoma un darbību apjoma samazināšanas izteiksmē. Sparkasse KölnBonn aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, kur tai ir nozīmīga tirgus pozīcija (no [18–23] % līdz [30–35] % atkarībā no produkta), bet tā nav dominējoša. Turklāt banka nav cenu līderis savos pamatdarbības segmentos. Šī iemesla dēļ Sparkasse KölnBonn gadījumā nešķiet piemēroti tādi papildu pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk samazināt bankas tirgus daļu tās pamatdarbības, kas ir neliela apjoma darījumi, tirgū. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka pamatdarbība neradīja bankai problēmas. Turklāt Vācija sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka šādus pasākumus būtu grūti īstenot un to īstenošana būtu nesamērīgi dārga, un tie negatīvi ietekmētu bankas pelnītspēju un apdraudētu Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt šādi pasākumi negatīvi ietekmētu Sparkasse KölnBonn pamatdarbības segmentus, MVU un privātos klientus, kuri arī neradīja bankai problēmas. Visbeidzot, ņemot vērā ierobežotos alternatīvos finansēšanas avotus šādām klientu grupām un lietas Komisijas praksē, kuru mērķis ir uzturēt reālās ekonomikas kreditēšanu, Komisija konstatē, ka turpmāki Sparkasse KölnBonn darbības jomas ierobežojumi ietekmētu tās pamatdarbību un tādējādi būtu kaitīgi gan bankai, gan tirgum, kurā tā strādā.

| (99) | Komisija arī atzīmē Sparkasse KölnBonn un Vācijas saistības attiecībā uz rīcību. Šīs saistības attiecas uz aizliegumu būt cenu līderim un aizliegumu popularizēt valsts atbalstu, tādējādi Sparkasse KölnBonn ir aizliegts izmantot atbalstu konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai. Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 40. punktam aizliegums iegūt uzņēmumus arī nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots konkurējošu uzņēmumu iegūšanai. |
| --- | --- |

(99)

Komisija arī atzīmē Sparkasse KölnBonn un Vācijas saistības attiecībā uz rīcību. Šīs saistības attiecas uz aizliegumu būt cenu līderim un aizliegumu popularizēt valsts atbalstu, tādējādi Sparkasse KölnBonn ir aizliegts izmantot atbalstu konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai. Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 40. punktam aizliegums iegūt uzņēmumus arī nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots konkurējošu uzņēmumu iegūšanai.

| (100) | Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn ierosināto pasākumu apjoms un raksturs ir pietiekams un atbilstīgs konkurences izkropļojumu novēršanai. Tādējādi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, apgrūtinājuma sadali un pasākumiem konkurences izkropļojumu mazināšanai, un tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas. |
| --- | --- |

(100)

Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn ierosināto pasākumu apjoms un raksturs ir pietiekams un atbilstīgs konkurences izkropļojumu novēršanai. Tādējādi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, apgrūtinājuma sadali un pasākumiem konkurences izkropļojumu mazināšanai, un tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.

8.2.3.   Uzraudzība

| (101) | Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļai jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Vācija iecels uzraudzības pilnvarnieku, kurš sniegs pusgada uzraudzības ziņojumus. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2011. gada februārī. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība. |
| --- | --- |

(101)

Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļai jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Vācija iecels uzraudzības pilnvarnieku, kurš sniegs pusgada uzraudzības ziņojumus. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2011. gada februārī. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.

| (102) | Komisija uzskata, ka šā lēmuma 4. nodaļā noteiktais pārstrukturēšanas plāns ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija uzskata, ka šā lēmuma 4. nodaļā noteiktais pārstrukturēšanas plāns ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

9.   SECINĀJUMS

| (103) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi var nodrošināt Sparkasse KölnBonn iespēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, tie ir pietiekami attiecībā uz apgrūtinājuma sadali un atbilstīgi un proporcionāli, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, kādu rada attiecīgie atbalsta pasākumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajiem kritērijiem, un var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Tādējādi kapitāla papildināšanas pasākumus var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam, |
| --- | --- |

(103)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi var nodrošināt Sparkasse KölnBonn iespēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, tie ir pietiekami attiecībā uz apgrūtinājuma sadali un atbilstīgi un proporcionāli, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, kādu rada attiecīgie atbalsta pasākumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajiem kritērijiem, un var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Tādējādi kapitāla papildināšanas pasākumus var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pārstrukturēšanas atbalsts, kuru Sparkasse KölnBonn saņēma no saviem valsts akcionāriem, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.

Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns un izpildītas I, II un III pielikumā noteiktās saistības.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2010. gada 29. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisijas Lēmums lietā C 32/09 (ex NN 50/09), Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšana (OV C 2, 6.1.2010., 13. lpp.).

1

ex

Sparkasse KölnBonn

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Uz šo informāciju attiecas dienesta noslēpums.

3

(4)  Tās tirgus daļa Vācijas banku nozarē kopumā ir pārāk maza un nav nozīmīga.

4

(5)  2009. gada septembra beigās 64 % no ABS portfeļa bija saistīti ar Vāciju un citām Eiropas valstīm, un 17 % – ar ASV.

5

ABS

(6)  Ar mājokļu hipotēkām nodrošināti vērtspapīri.

6

(7)  Nodrošinātas parādsaistības.

7

(8)  Ar komerciālām hipotēkām nodrošināti vērtspapīri.

8

(9)  Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri.

9

(10)  Nodrošinātas kredītsaistības.

10

(11)  Uzticības darījumi ar ieguldījumiem nekustamajā īpašumā.

11

(12)  ABS portfeļa daļa daļēji norakstītās summās 2008. gadā bija EUR 104,5 miljoni.

12

ABS

(13)  Ņemot vērā cenu un algu pieaugumu.

13

(14)  Svarīgs Sparkasse KölnBonn grūtību iemesls bija bankas iesaistīšanās projektos un meitasuzņēmumi, kas nebija saistīti ar bankas pamatdarbību. Tas radīja lielāko daļu zaudējumu iepriekš. Lai Ķelnei piesaistītu jaunas rūpniecības nozares, iepriekš banka iesaistījās komercplatību un biroja telpu attīstīšanā vai piešķīra īres garantijas nekustamā īpašuma attīstības veicināšanai. Banka atsāk sarunas par garantijām un īres līgumiem, lai izbeigtu šīs vienošanās, un pēc iespējas cenšas pārdot šīs operācijas trešām personām.

14

Sparkasse KölnBonn

(15)  skaitlis attiecas tikai uz Sparkasse KölnBonn;

15

(16)  1. līmeņa kapitāla koeficients Sparkasse KölnBonn, skaitlis iekavās: 1. līmeņa kapitāla koeficients grupai. CIR – izmaksu un ienākumu attiecība, FTE – pilna laika ekvivalents (attiecībā uz pilna laika strādājošiem)

16

(17)  skaitlis attiecas tikai uz Sparkasse KölnBonn;

17

(18)  1. līmeņa kapitāla koeficients Sparkasse KölnBonn, skaitlis iekavās: 1. līmeņa kapitāla koeficients grupai. CIR – izmaksu un ienākumu attiecība, FTE – pilna laika ekvivalents (attiecībā uz pilna laika strādājošiem)

18

(19)  Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen, http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf, pašreizējā redakcija spēkā kopš 2008. gada 29. novembra.

19

Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen

(20)  Valdes locekļu skaits samazināts no deviņiem 2005. gadā līdz pieciem 2010. gadā, un Uzraudzības padomes locekļu skaits samazināts no 27 līdz 18.

20

(21)  Šajā kontekstā “neatkarīgs” nozīmē, ka Uzraudzības padomes loceklis nav tās pilsētas domes pārstāvis, kura to iecēlusi šajā amatā.

21

(22)  Vācijas ieteiktais risinājums ir izmantot t. s. “uzlabojuma klauzulu”, kuras darbības laiks būtu tāds pats kā sākotnējā instrumenta uzkrājošajai (kumulatīvajai) iezīmei. Tādējādi Förderungsgesellschaft vispirms saņemtu no Zweckverband maksājumu, kura pamatā būtu instrumenta bilances vērtība (nominālvērtība mīnus segtie zaudējumi; tās apjoms nav ticis papildināts). Tad saskaņā ar “uzlabojuma klauzulu” par periodu līdz instrumenta pārdošanai Förderungsgesellschaft saņemtu no Zweckverband naudas plūsmu, kas būtu līdzīga naudas plūsmai, ko Förderungsgesellschaft saņemtu, ja tā būtu paturējusi instrumentu. Sparkasse KölnBonn atsaucas uz līdzīgu naudas plūsmu, jo Förderungsgesellschaft saņemtajiem apturētajiem kuponu maksājumiem par periodu, kurā tā turēja instrumentu, tiktu piemērots diskonts, kas nepārsniegtu 25 %. Vācija uzskata, ka šāds samazinājums ir piemērots līdzeklis, lai kompensētu Zweckverband par to, ka tā pārņēmusi procentu un finansēšanas risku, un ka, aprēķinot samazinājumu, ņemta vērā priekšrocība, kāda būs Förderungsgesellschaft, saņemot savu kapitālu pirms līgumā noteiktā laika. Piemēram, ja Förderungsgesellschaft 2011. gadā pārdotu Zweckverband instrumentu, kura nominālvērtība būtu EUR 150 miljoni un kura samazinājums saistībā ar zaudējumu segšanu būtu EUR 25 miljoni, tā sākotnēji saņemtu EUR 125 miljonus. Ja 2012. gadā Sparkasse KölnBonn būtu peļņa, kas radītu pienākumu papildināt instrumenta kapitālu (ja Förderungsgesellschaft būtu paturējusi instrumentu), attiecīgo summu Zweckverband maksātu Förderungsgesellschaft. Ja ar 2012. gada peļņu pietiktu, lai veiktu kuponu maksājumus, kuri tika apturēti 2009.–2011. gadā, arī tad Zweckverband veiktu salīdzināmu maksājumu Förderungsgesellschaft.

22

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Förderungsgesellschaft

Sparkasse KölnBonn

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Förderungsgesellschaft

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Sparkasse KölnBonn

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Förderungsgesellschaft

Zweckverband

Förderungsgesellschaft

(23)  Sparkasse KölnBonn ir saistības pārdot RSGV vai citiem krājbanku nozares pārstāvjiem savu dalību, ko nosaka līgums par Sparkasse KölnBonn netiešām daļām šādos uzņēmumos.

23

Sparkasse KölnBonn

RSGV

Sparkasse KölnBonn

(24)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvis attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā uzskatāmas par atsaucēm attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

24

(25)  Izņemot starpgrupu veiktās instrumentu emisijas vai valsti kā instrumentu pircēju.

25

(26)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

26

(27)  Skatīt Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmuma lietā NN 25/08, garantija WestLB, 29. punktu; Komisijas 2008. gada 1. oktobra Lēmumu lietā C 43/08, garantija WestLB (OV C 322, 17.12.2008., 16. lpp.), Komisijas 2009. gada 12. maija Lēmumu lietā C 43/08, garantija WestLB. Pašreizējās lietas par garantiju WestLB kontekstā Vācija neapstrīd Komisijas novērtējumu, ka tā atbalsta pamatā, ko krājbanku asociācijas RSGV un WLSGV nodrošināja WestLB, ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

27

WestLB

WestLB

WestLB

WestLB

RSGV

WLSGV

WestLB

(28)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp. Nepārprotama atsauce dota Komisijas paziņojuma par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (turpmāk “banku jomas paziņojums”), 42. punktā.

28

(29)  Pārdošanas radītais bilances samazinājums rāda tikai uzņēmumu bilances vērtību.

29

(30)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

30

(31)  Komisijas 2009. gada 15. decembra Lēmums lietā C 17/09, LBBW pārstrukturēšana (OV L 188, 21.7.2010., 1. lpp.).

31

LBBW

---

PIELIKUMS

| European Commission – Financial Crisis Taskforce |
| --- |
| DG Competition |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| 1000 Brussels |
| Belgium |

European Commission – Financial Crisis Taskforce

DG Competition

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

1000 Brussels

Belgium

Lieta C 32/09 – Sparkasse KölnBonn

SAISTĪBAS PRET EIROPAS KOMISIJU

Saskaņā ar grozītās Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (1) 7. panta 3. punktu Vācija ar šo izsaka šādas saistības attiecībā uz Sparkasse KölnBonn, lai Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) varētu uzskatīt, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācija ir saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar lēmumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.

Saistības stājas spēkā lēmuma pieņemšanas dienā.

Šo tekstu saprot vispārējo ES tiesību aktu ietvarā un atsaucoties uz Regulu (EK) Nr. 659/99 un arī ņemot vērā lēmumu, kuram pievienotas šīs saistības.

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

I PIELIKUMS

A iedaļa.   Saistības

1.   Korporatīvā pārvaldība. Vācijas Federālā valdība un Sparkasse KölnBonn apsola, ka Sparkasse KölnBonn veiks turpmāk minētās pārmaiņas bankas korporatīvajā pārvaldībā:

| a) | ārējo locekļu skaits Uzraudzības padomē tiks palielināts no diviem patlaban līdz četriem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Kopējais Uzraudzības padomes locekļu skaits nemainīgi būs astoņpadsmit; |
| --- | --- |

a)

ārējo locekļu skaits Uzraudzības padomē tiks palielināts no diviem patlaban līdz četriem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Kopējais Uzraudzības padomes locekļu skaits nemainīgi būs astoņpadsmit;

| b) | Sparkasse KölnBonn Uzraudzības padome nākotnē iecels tikai turpmāk minētās komitejas un samazinās to locekļu skaitu, kā noteikts – ne vēlāk kā 2011. gada 1. janvārī:






  — | Grāmatvedības komiteja (septiņi locekļi); |
| --- | --- | --- |

b)

Sparkasse KölnBonn Uzraudzības padome nākotnē iecels tikai turpmāk minētās komitejas un samazinās to locekļu skaitu, kā noteikts – ne vēlāk kā 2011. gada 1. janvārī:

—

Grāmatvedības komiteja (septiņi locekļi);

| — | Riska komiteja (seši locekļi); |
| --- | --- |

—

Riska komiteja (seši locekļi);

| — | Galvenā komiteja (trīs locekļi); |
| --- | --- |

—

Galvenā komiteja (trīs locekļi);

| c) | Stratēģijas komiteja un Ieguldījumu komiteja tiks likvidētas ne vēlāk kā attiecīgi 2010. gada 31. decembrī un 2011. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

c)

Stratēģijas komiteja un Ieguldījumu komiteja tiks likvidētas ne vēlāk kā attiecīgi 2010. gada 31. decembrī un 2011. gada 31. decembrī;

| d) | visiem Uzraudzības padomes locekļiem jābūt kvalificētiem saskaņā ar Vācijas banku likuma 36. panta 3. punkta pirmo teikumu; |
| --- | --- |

d)

visiem Uzraudzības padomes locekļiem jābūt kvalificētiem saskaņā ar Vācijas banku likuma 36. panta 3. punkta pirmo teikumu;

| e) | 2011. gada 1. janvārī stāsies spēkā noteikumi, saskaņā ar kuriem Sparkasse KölnBonn Valde pastiprinās ieguldījumu lēmumu vadlīnijas: Valde varēs pieņemt ieguldījumu lēmumus tikai tad, ja visi locekļi vienprātīgi vienosies, un tādu ieguldījumu gadījumā, kuru nominālvērtība pārsniedz EUR [2–5] miljonus, tiks veikta izpēte, nepieciešamības gadījumā iesaistot revidentu. |
| --- | --- |

e)

2011. gada 1. janvārī stāsies spēkā noteikumi, saskaņā ar kuriem Sparkasse KölnBonn Valde pastiprinās ieguldījumu lēmumu vadlīnijas: Valde varēs pieņemt ieguldījumu lēmumus tikai tad, ja visi locekļi vienprātīgi vienosies, un tādu ieguldījumu gadījumā, kuru nominālvērtība pārsniedz EUR [2–5] miljonus, tiks veikta izpēte, nepieciešamības gadījumā iesaistot revidentu.

2.   Nekustamā īpašuma tirdzniecība. Sparkasse KölnBonn pārtrauks tirdzniecību no sava konta. Tas nozīmē, ka Sparkasse KölnBonn veiks tikai tādus darījumus, kuri ir vai nu:

| a) | nepieciešami, lai saņemtu, nosūtītu un izpildītu klientu rīkojumu pirkt un pārdot; |
| --- | --- |

a)

nepieciešami, lai saņemtu, nosūtītu un izpildītu klientu rīkojumu pirkt un pārdot;

| b) | vai arī palīdz krājbankai pārvaldīt likviditāti vai risku. |
| --- | --- |

b)

vai arī palīdz krājbankai pārvaldīt likviditāti vai risku.

Sparkasse KölnBonn nekādā gadījumā nedrīkst veidot pozīcijas savā kontā, ja vien šādas pozīcijas nerodas tāpēc, ka Sparkasse KölnBonn, piem., nekavējoties neizpilda noteiktus klientu rīkojumus. Šāda veida pozīcijas un likviditātes/riska pārvaldības pozīcijas ir atļautas, ja tās neapdraud bankas dzīvotspēju un/vai likviditāti. Tādējādi Sparkasse KölnBonn ierobežos tirgus risku savā tirdzniecības portfelī līdz EUR [3–5] miljoniem (riskam pakļautā vērtība ar 99 % ticamību).

3.   Ekonomikas kreditēšana. Izmantojot kreditēšanas un ieguldījumu darbības, kuras tiks veiktas parastos tirgus apstākļos un atbildīs uzraudzības un banku nozares prasībām, Sparkasse KölnBonn izsniegs aizdevumus uzņēmējdarbības nozarei, īpaši MVU.

4.   Lielu kreditēšanas riska darījumu un skaidras naudas kreditēšanas riska darījumu samazināšana

Darbības pārorientācijas ietvaros Sparkasse KölnBonn pakāpeniski samazinās savus lielos kreditēšanas riska darījumus jomā, kas ietver pakalpojumus uzņēmumiem, lai tādējādi samazinātu saistītos riskus. Pasākumi cita starpā ietver kredītlīniju ierobežošanu, papildu nodrošinājuma pieprasīšanu vai risku nodošanu citām kredītiestādēm.

Līdz 2013. gada beigām Sparkasse KölnBonn samazinās lielos kreditēšanas riska darījumus par EUR [900–1 100] miljoniem, no kuriem samazinājums EUR [400–550] miljonu apmērā tiks panākts jau līdz 2010. gada beigām. Naudas kredīti institucionāliem klientiem, kuri nav saistīti ar Ķelnes un Bonnas reģionu, tiks samazināti par EUR [800–900] miljoniem līdz 2013. gada beigām.

5.   Aizliegums būt cenu līderim. Līdz 2014. gada 31. decembrimSparkasse KölnBonn, nesaņemot iepriekšēju Komisijas atļauju, nedrīkst piedāvāt labvēlīgākas cenas attiecīgajos tirgos attiecībā uz noguldījumiem [...] un ilgtermiņa hipotekārajiem kredītiem [...] salīdzinājumā ar konkurentu, kas piedāvā vislabākās cenas un ir viens no desmit lielākajiem tirgus dalībniekiem tirgus īpatsvara izteiksmē (1) attiecīgajā tirgū.

6.   Tiklīdz Sparkasse KölnBonn uzzina, ka tās piedāvātā cena pārspēj tās konkurenta labāko cenu, tā nekavējoties attiecīgi koriģē cenas.

7.   Aizliegums attiecībā uz dividendēm un kuponiem. Attiecībā uz kuponu maksājumiem un iespējām pirkt kapitāla instrumentus Vācija apsola, ka:

| a) | ne Sparkasse KölnBonn, ne kāds tās uzņēmums nedrīkstēs izmantot Sparkasse KölnBonn kapitālu vai rezerves, lai veiktu kuponu maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien a) nepastāv līgumisks pienākums veikt šādus maksājumus, vai b) attiecīgā kupona maksājumu nesegs no Sparkasse KölnBonn kārtējās peļņas. Ja pastāv šaubas par līgumiska pienākuma pastāvēšanu vai pietiekamu kārtējo peļņu šī solījuma izpildei, Sparkasse KölnBonn iesniedz Komisijai apstiprināšanai plānoto kupona maksājumu; |
| --- | --- |

a)

ne Sparkasse KölnBonn, ne kāds tās uzņēmums nedrīkstēs izmantot Sparkasse KölnBonn kapitālu vai rezerves, lai veiktu kuponu maksājumus par kapitāla instrumentiem, ja vien a) nepastāv līgumisks pienākums veikt šādus maksājumus, vai b) attiecīgā kupona maksājumu nesegs no Sparkasse KölnBonn kārtējās peļņas. Ja pastāv šaubas par līgumiska pienākuma pastāvēšanu vai pietiekamu kārtējo peļņu šī solījuma izpildei, Sparkasse KölnBonn iesniedz Komisijai apstiprināšanai plānoto kupona maksājumu;

| b) | neviens Sparkasse KölnBonn uzņēmums nedrīkstēs īstenot iespēju pirkt attiecībā uz kapitāla hibrīdinstrumentiem, ja rezultātā samazināsies Sparkasse KölnBonn kopējais regulējumā noteiktais kapitāls. |
| --- | --- |

b)

neviens Sparkasse KölnBonn uzņēmums nedrīkstēs īstenot iespēju pirkt attiecībā uz kapitāla hibrīdinstrumentiem, ja rezultātā samazināsies Sparkasse KölnBonn kopējais regulējumā noteiktais kapitāls.

Pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā, vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim, Sparkasse KölnBonn veiks kuponu maksājumus (un izvairīsies no zaudējumu segšanas, izmantojot subordinēto kapitālu) tikai tad, ja tai būs pienākums tā darīt un ja nebūs jāizmanto rezerves un speciālie posteņi, kā noteikts Komerckodeksa 340. panta f) un g) apakšpunktā.

8.   Aizliegums pārņemt citus uzņēmums. Pēc lēmuma stāšanās spēkā Sparkasse KölnBonn triju gadu laikā nedrīkstēs iegūt vairāk nekā 20 % akciju citā finanšu iestādē. Tā drīkstēs veikt citus dalības darījumus, kuri nav saistīti ar Sparkasse KölnBonn sākotnējo darbību ar klientiem tās uzņēmējdarbības modelī, ja vien tie neapdraud Sparkasse dzīvotspēju un tos apstiprinājusi Eiropas Komisija. Turklāt Sparkasse KölnBonn atturēsies no tādas dalības iegūšanas, kas nav nepieciešama tās pamatdarbībai vai kas ir saistīta ar pārmērīgu risku.

9.   Aizliegums atsaukties uz valsts atbalstu reklāmā. Sparkasse KölnBonn nedrīkstēs reklāmas nolūkā izmantot ne Eiropas Komisijas atļauju veikt pasākumus, kurus Eiropas Komisija novērtējusi kā valsts atbalstu, ne citas šo pasākumu radītās konkurences priekšrocības.

B iedaļa.   Pārdodamie uzņēmumi

10.   Sparkasse KölnBonn pārdos dalību šādos uzņēmumos (turpmāk tekstā šādas dalības kopīgi sauktas par “pārdodamo uzņēmumu”), ja vien dalība jau nav pārdota, vēlākais līdz norādītajiem datumiem un par iespējami labāko cenu. Tādējādi banka varēs paturēt pašreizējās darbības būtiskākos un vērtīgākos elementus, līdz tie tiks nodoti pārdošanai.

| Dalība | Vēlākais pārdošanas datums |
| --- | --- |
| Golfclub Gut Lärchenhof GmbH | Pārdota 2009. gadā |
| TA Triumph Adler AG | Pārdota 2009. gadā |
| RW Holding AG | Pārdota 2009. gadā |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | Pārdota 2009. gadā |
| Schufa Holding AG | Pārdota 2009. gadā |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | Aktīvi pārdoti/likvidācija līdz 2010. gada beigām |
| [...] | [...] |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | Aktīvi pārdoti/likvidācija 2011. gadā |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | 2010. gada beigās |
| [...] | [...] |
| [...] (2) | [...] |
| [...] (3) | [...] |

Dalība

Vēlākais pārdošanas datums

Golfclub Gut Lärchenhof GmbH

Pārdota 2009. gadā

TA Triumph Adler AG

Pārdota 2009. gadā

RW Holding AG

Pārdota 2009. gadā

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

Pārdota 2009. gadā

Schufa Holding AG

Pārdota 2009. gadā

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

Aktīvi pārdoti/likvidācija līdz 2010. gada beigām

[...]

[...]

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

Aktīvi pārdoti/likvidācija 2011. gadā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neue leben Pensionsverwaltung AG

2010. gada beigās

[...]

[...]

[...] (2)

[...]

[...] (3)

[...]

11.   Lai nepieļautu nepamatotus konkurences izkropļojumus, Sparkasse KölnBonn apņemas pārdot minētos pārdodamos uzņēmumus vai nodrošināt, ka tie tiek pārdoti kā uzņēmumi, kuri turpina strādāt, ievērojot Komisijas apstiprinātos pārdošanas nosacījumus saskaņā ar 26. punktā minēto procedūru. Sparkasse KölnBonn apņemas noslēgt galīgu un saistošu pirkšanas līgumu par pārdodamā uzņēmuma pārdošanu pirmā pārdošanas perioda laikā (4). Ja Sparkasse KölnBonn nav noslēgusi šādu līgumu līdz pirmā pārdošanas perioda beigām:

| a) | termiņš tiek pagarināts vēl par [...], ja Sparkasse KölnBonn var pierādīt, ka [...]. Sparkasse KölnBonn apņemas pagarinātā pārdošanas perioda laikā noslēgt galīgu un saistošu pirkšanas līgumu [...] par pārdodamā uzņēmuma pārdošanu; |
| --- | --- |

a)

termiņš tiek pagarināts vēl par [...], ja Sparkasse KölnBonn var pierādīt, ka [...]. Sparkasse KölnBonn apņemas pagarinātā pārdošanas perioda laikā noslēgt galīgu un saistošu pirkšanas līgumu [...] par pārdodamā uzņēmuma pārdošanu;

| b) | ja Sparkasse KölnBonn nav noslēgusi šādu līgumu līdz pagarinātā pārdošanas perioda beigām, tā piešķir pārdošanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot pārdodamo uzņēmumu noteiktā pārdošanas perioda laikā (5). Pārdošanas pilnvarnieka iecelšanas procedūra un tā pienākumi noteikti III pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ja Sparkasse KölnBonn nav noslēgusi šādu līgumu līdz pagarinātā pārdošanas perioda beigām, tā piešķir pārdošanas pilnvarniekam ekskluzīvu mandātu pārdot pārdodamo uzņēmumu noteiktā pārdošanas perioda laikā (5). Pārdošanas pilnvarnieka iecelšanas procedūra un tā pienākumi noteikti III pielikumā.

12.   Pārdošanas saistības uzskatīs par izpildītām, ja Sparkasse KölnBonn noslēgs galīgu un saistošu pirkšanas līgumu līdz 10. punktā minētā termiņa beigām vai līdz 11. punktā minētā pagarinātā termiņa beigām un pircējs atbildīs 25. un 26. punkta nosacījumiem, un ja pārdodamā uzņēmuma nodošana tiks pabeigta ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pirkšanas līguma noslēgšanas.

13.   Vēlākais līdz 2011. gada 31. martamSparkasse KölnBonn pārdos dalību šādos uzņēmumos Ķelnes pilsētai, ar Ķelnes pilsētu saistītai sabiedrībai vai trešai personai:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

14.   Atsevišķi darījumi ar Ķelnes pilsētu tiks veikti parastos tirgus apstākļos. Šim nolūkam pārdošanas objekta pašreizējo tirgus vērtību nodošanas laikā noteiks neatkarīgs eksperts. Uzraudzības pilnvarnieks uzraudzīs atsevišķos darījumus.

Darījuma kontekstā arī drīkst veikt sabiedrības aktīvu un uzņēmējdarbības nodošanu, bet nevis attiecīgās sabiedrības nodošanu, ja tas kalpo plānotajam darbības nolūkam.

15.   Revidentu sabiedrība pircēja vārdā pārbaudīs aktīvu vērtējumu un līgumā noteiktos vispārējos uzņēmējdarbības datus.

16.   Pirms darījuma veikšanas uzraudzības pilnvarniekam tiks sniegta detalizēta informācija par darījumu.

17.   Lai nodrošinātu saistību strukturālo ietekmi, Sparkasse KölnBonn uz laiku [..] pēc saistību stāšanās spēkā nedrīkstēs iegūt tiešu vai netiešu ietekmi visā pārdodamajā uzņēmumā vai tā daļā, ja vien Komisija nav iepriekš konstatējusi, ka tirgus struktūra ir mainījusies tādā mērā, ka vairs nav nepieciešams pasargāt pārdodamo uzņēmumu no šādas ietekmes, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

18.   Nākotnē Sparkasse KölnBonn piešķirs ne vairāk kā [30–60] % no finansējuma saviem pārdodamajiem meitasuzņēmumiem. Izņēmums tiek pieļauts saistībā ar esošiem aizdevumiem līdz aizdevuma līgumā noteiktajam atmaksas datumam.

19.   Peļņu no Sparkasse KölnBonn dalības pārdošanas pilnībā izmanto pārstrukturēšanas plāna finansēšanai.

C iedaļa.   Saistības attiecībā uz pārdošanu

Pārdodamā uzņēmuma dzīvotspējas, prečspējas un konkurētspējas saglabāšana

20.   Sākot no saistību spēkā stāšanās dienas līdz nodošanas dienai, Sparkasse KölnBonn atbilstīgi labai uzņēmējdarbības praksei saglabās pārdodamā uzņēmuma ekonomisko dzīvotspēju, prečspēju un konkurētspēju un pēc iespējas samazinās riskus, kuri var samazināt tā konkurētspēju. Īpaši Sparkasse KölnBonn apņemas:

| a) | neveikt darbības, kuras var negatīvi ietekmēt pārdodamā uzņēmuma vērtību, pārvaldību vai konkurētspēju vai kuras var mainīt tā darbības raksturu vai jomu, rūpniecisko stratēģiju vai komercstratēģiju vai ieguldījumu politiku; |
| --- | --- |

a)

neveikt darbības, kuras var negatīvi ietekmēt pārdodamā uzņēmuma vērtību, pārvaldību vai konkurētspēju vai kuras var mainīt tā darbības raksturu vai jomu, rūpniecisko stratēģiju vai komercstratēģiju vai ieguldījumu politiku;

| b) | nodrošināt pietiekamus resursus pārdodamā uzņēmuma attīstībai, pamatojoties uz pastāvošajiem uzņēmējdarbības plāniem un īstenojot šādus plānus; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt pietiekamus resursus pārdodamā uzņēmuma attīstībai, pamatojoties uz pastāvošajiem uzņēmējdarbības plāniem un īstenojot šādus plānus;

| c) | veikt visus saprātīgos pasākumus, tostarp īstenot atbilstīgas stimulēšanas shēmas (pamatojoties uz nozares praksi), lai veicinātu visu svarīgo darbinieku palikšanu pārdodamajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

c)

veikt visus saprātīgos pasākumus, tostarp īstenot atbilstīgas stimulēšanas shēmas (pamatojoties uz nozares praksi), lai veicinātu visu svarīgo darbinieku palikšanu pārdodamajā uzņēmumā.

Turēt šķirti Sparkasse KölnBonn un pārdodamā uzņēmuma saistības

21.   Sākot no saistību spēkā stāšanās dienas līdz nodošanas dienai, Sparkasse KölnBonn apņemas turēt pārdodamo uzņēmumu šķirti no bankai paliekošās uzņēmējdarbības un nodrošināt, lai meitasuzņēmumu vadītāji, kuri vada pārdodamo uzņēmumu, netiktu iesaistīti bankai paliekošajā uzņēmējdarbībā un otrādi.

22.   Līdz nodošanai Sparkasse KölnBonn palīdzēs uzraudzības pilnvarniekam nodrošināt, lai pārdodamais uzņēmums tiktu pārvaldīts kā atsevišķa un pārdošanai derīga juridiska persona.

Klauzula par piedāvājumu neizteikšanu

23.   Sparkasse KölnBonn apņemas, ka, ievērojot tradicionālos ierobežojumus, svarīgākajiem darbiniekiem, kuri paliks pārdodamajā uzņēmumā, netiks izteikti piedāvājumi 12 mēnešu laikā pēc uzņēmuma slēgšanas, un nodrošinās, ka šādus piedāvājumus neizteiks arī radniecīgie uzņēmumi.

Izpēte

24.   Lai potenciālajiem pircējiem dotu iespēju veikt saprātīgu izpēti attiecībā uz pārdodamo uzņēmumu, Sparkasse KölnBonn apņemas, ievērojot tradicionālos konfidencialitātes apliecinājumus un atkarībā no pārdošanas procesa stadijas:

| a) | nodrošināt potenciālajiem pircējiem pietiekamu informāciju par pārdodamo uzņēmumu; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt potenciālajiem pircējiem pietiekamu informāciju par pārdodamo uzņēmumu;

| b) | sniegt potenciālajiem pircējiem pietiekamu informāciju par darbiniekiem un nodrošināt pieeju darbiniekiem. |
| --- | --- |

b)

sniegt potenciālajiem pircējiem pietiekamu informāciju par darbiniekiem un nodrošināt pieeju darbiniekiem.

D iedaļa.   Pircējs

25.   Lai nodrošinātu efektīvas konkurētspējas tūlītēju atjaunošanu,

| a) | pircējs nedrīkst būt atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un būt saistīts ar banku. Tomēr šo nosacījumu nepiemēro, pārdodot [...], [...] un 13. punktā minēto dalību atbildīgajām pašvaldībām, to radniecīgiem uzņēmumiem un Sparkassen finanšu grupas locekļiem; |
| --- | --- |

a)

pircējs nedrīkst būt atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un būt saistīts ar banku. Tomēr šo nosacījumu nepiemēro, pārdodot [...], [...] un 13. punktā minēto dalību atbildīgajām pašvaldībām, to radniecīgiem uzņēmumiem un Sparkassen finanšu grupas locekļiem;

| b) | pircēja rīcībā jābūt finanšu resursiem, pierādītām zināšanām un stimulam nodrošināt un attīstīt pārdodamo uzņēmumu, lai tas būtu dzīvotspējīgs un aktīvs konkurējošs spēks, konkurējot ar Sparkasse KölnBonn un citiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

pircēja rīcībā jābūt finanšu resursiem, pierādītām zināšanām un stimulam nodrošināt un attīstīt pārdodamo uzņēmumu, lai tas būtu dzīvotspējīgs un aktīvs konkurējošs spēks, konkurējot ar Sparkasse KölnBonn un citiem uzņēmumiem;

| c) | ņemot vērā Komisijas rīcībā esošo informāciju, pircējs nedrīkst izraisīt ne ticamas (prima facie) bažas saistībā ar konkurenci, ne risku, ka saistību izpilde tiks novilcināta, un tas nozīmē, ka var pamatoti sagaidīt, ka pircējs būs saņēmis visas nepieciešamās regulējošo iestāžu atļaujas pārdodamā uzņēmuma iegādei. |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā Komisijas rīcībā esošo informāciju, pircējs nedrīkst izraisīt ne ticamas (prima facie) bažas saistībā ar konkurenci, ne risku, ka saistību izpilde tiks novilcināta, un tas nozīmē, ka var pamatoti sagaidīt, ka pircējs būs saņēmis visas nepieciešamās regulējošo iestāžu atļaujas pārdodamā uzņēmuma iegādei.

26.   Tiklīdz Sparkasse KölnBonn panāk vienošanos ar pircēju, tas Komisijai un uzraudzības pilnvarniekam iesniedz pilnībā dokumentētu un pamatotu piedāvājumu, tostarp galīgās vienošanās kopiju. Sparkasse KölnBonn varēs Komisijai uzskatāmi paradīt, ka pircējs atbilst attiecīgajām prasībām un ka pārdodamais uzņēmums tiks pārdots atbilstīgi solījumiem. Komisija pārliecinās, ka pircējs atbilst attiecīgajām prasībām un ka pārdodamais uzņēmums tiek pārdots atbilstīgi solījumiem.

E iedaļa.   Citas saistības

27.   Priekšlaicīga un daļēja atmaksa un līdzdalības sertifikātu daļēja konvertēšana. Vācijas federālā valdība un Sparkasse KölnBonn apsola veikt šādus secīgus un integrētus pasākumus Sparkasse KölnBonn pamatkapitāla koeficienta uzlabošanai:

| a) | līdz 2011. gada 31. decembrim (spēkā no 2011. gada 1. janvāra) Zweckverband Sparkasse KölnBonn (kas ir Sparkasse KölnBonn īpašam nolūkam izveidota apvienība) iegādāsies Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft līdzdalības sertifikātu pirmo laidienu EUR 150 miljonu apmērā un konvertēs tos par instrumentu, ko atzīst par regulējumā noteikto pamatkapitālu (1. līmeņa kapitālu); |
| --- | --- |

a)

līdz 2011. gada 31. decembrim (spēkā no 2011. gada 1. janvāra) Zweckverband Sparkasse KölnBonn (kas ir Sparkasse KölnBonn īpašam nolūkam izveidota apvienība) iegādāsies Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft līdzdalības sertifikātu pirmo laidienu EUR 150 miljonu apmērā un konvertēs tos par instrumentu, ko atzīst par regulējumā noteikto pamatkapitālu (1. līmeņa kapitālu);

| b) | līdz 2011. gada 31. decembrimSparkasse KölnBonn atpirks Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft līdzdalības sertifikātu otro laidienu EUR 150 miljonu apmērā, ar nosacījumu, ka atpirkšana ir saderīga ar Sparkasse KölnBonn pieņemamo riska līmeni un to apstiprinājusi Vācijas finanšu sektora dalībnieku uzraudzības iestāde. |
| --- | --- |

b)

līdz 2011. gada 31. decembrimSparkasse KölnBonn atpirks Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft līdzdalības sertifikātu otro laidienu EUR 150 miljonu apmērā, ar nosacījumu, ka atpirkšana ir saderīga ar Sparkasse KölnBonn pieņemamo riska līmeni un to apstiprinājusi Vācijas finanšu sektora dalībnieku uzraudzības iestāde.

28.   Vācija apņemas formulēt līdzdalības sertifikātu daļējās konvertēšanas un daļējās atpirkšanas nosacījumus tā, lai netiktu pieļauts turpmāks valsts atbalsts.

29.   Bilances summas samazināšana

Papildus jau veiktajiem pasākumiem bilances summas samazināšanai Sparkasse KölnBonn apņemas samazināt pārējos aktīvus (liela apjoma kreditēšanas darbības, īstermiņa kreditēšanu, ieguldījumus) par EUR [2,5–4] miljardiem līdz 2014. gada beigām. Tajā pašā laikā Sparkasse KölnBonn attīstīs pamatdarbību (īpaši maza apjoma aizdevumus un aizdevumus uzņēmumiem reģionā), nodrošinot, ka neto kopējie aktīvi 2014. gada beigās nepārsniedz EUR [25–30] miljardus. Atbilstīgi iepriekšteiktajam Sparkasse KölnBonn riska svērtie aktīvi 2014. gada beigās nepārsniegs EUR [16–19] miljardus.

30.   Visu šajā dokumentā noteikto nosacījumu pilnīga un pareiza īstenošana tiks pastāvīgi uzraudzīta pilnā apjomā, un informāciju detalizēti pārbaudīs atbilstīgi kvalificēts un neatkarīgs uzraudzības pilnvarnieks. II pielikumā noteikta uzraudzības pilnvarnieka iecelšanas kārtība un tā pienākumi.

...

Atbilstīgi pilnvarots pārstāvēt

[norāda DV]

---

(1)  [...].

(2)  [...].

(3)  [...].

(4)  Periods no lēmuma stāšanās spēkā līdz 10. punktā noteiktajiem datumiem.

(5)  [...].

II PIELIKUMS

UZRAUDZĪBAS PILNVARNIEKA IECELŠANAS KĀRTĪBA UN TĀ PIENĀKUMI

I.   Uzraudzības pilnvarnieks

| 1. | Vācijas Federatīvā Republika ieceļ uzraudzības pilnvarnieku. |
| --- | --- |

1.

Vācijas Federatīvā Republika ieceļ uzraudzības pilnvarnieku.

| 2. | Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Sparkasse KölnBonn, kuras apstiprina Komisija un ieceļ Vācijas Federatīvā Republika, un to pienākums ir uzraudzīt, vai Sparkasse KölnBonn ievēro saistības attiecībā pret Komisiju un īsteno pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

2.

Uzraudzības pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Sparkasse KölnBonn, kuras apstiprina Komisija un ieceļ Vācijas Federatīvā Republika, un to pienākums ir uzraudzīt, vai Sparkasse KölnBonn ievēro saistības attiecībā pret Komisiju un īsteno pārstrukturēšanas plānu.

| 3. | Uzraudzības pilnvarnieks nav atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un tam jābūt nepieciešamajai kvalifikācijai tā mandāta pildīšanai, piem., kā ieguldījumu bankai, konsultantam vai revidentam, un tas nedrīkst būt iesaistīts vai nedrīkst tikt iesaistīts interešu konfliktā. Uzraudzības pilnvarnieka atalgojumu nodrošina Sparkasse KölnBonn, un tā nedrīkst kavēt pilnvarnieka mandāta neatkarīgu un efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Uzraudzības pilnvarnieks nav atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un tam jābūt nepieciešamajai kvalifikācijai tā mandāta pildīšanai, piem., kā ieguldījumu bankai, konsultantam vai revidentam, un tas nedrīkst būt iesaistīts vai nedrīkst tikt iesaistīts interešu konfliktā. Uzraudzības pilnvarnieka atalgojumu nodrošina Sparkasse KölnBonn, un tā nedrīkst kavēt pilnvarnieka mandāta neatkarīgu un efektīvu īstenošanu.

II.   Uzraudzības pilnvarnieka iecelšana

Vācijas Federatīvās Republikas ieteikts kandidāts

| 4. | Ne vēlāk kā četras nedēļas pēc lēmuma saņemšanas Vācijas Federatīvā Republika iesniedz Komisijai apstiprināšanai divu vai vairāku personu kā uzraudzības pilnvarnieku vārdus/nosaukumus un norāda, kurš ir pirmais vēlamais kandidāts. Priekšlikumā ietver pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārliecināties, ka ieteiktais pilnvarnieks atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām, un tajā ietver:






  a) | ieteiktā mandāta pilnos nosacījumus kopā ar nepieciešamajiem noteikumiem, lai pilnvarnieks varētu veikt savus pienākumus atbilstīgi šeit minētajiem solījumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Ne vēlāk kā četras nedēļas pēc lēmuma saņemšanas Vācijas Federatīvā Republika iesniedz Komisijai apstiprināšanai divu vai vairāku personu kā uzraudzības pilnvarnieku vārdus/nosaukumus un norāda, kurš ir pirmais vēlamais kandidāts. Priekšlikumā ietver pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārliecināties, ka ieteiktais pilnvarnieks atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām, un tajā ietver:

a)

ieteiktā mandāta pilnos nosacījumus kopā ar nepieciešamajiem noteikumiem, lai pilnvarnieks varētu veikt savus pienākumus atbilstīgi šeit minētajiem solījumiem;

| b) | aptuvenu darba plānu, kurā raksturots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

aptuvenu darba plānu, kurā raksturots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt savus uzdevumus.

Komisijas apstiprinājums vai noraidījums

| 5. | Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprina vai noraida ieteikto uzraudzības pilnvarnieku un apstiprina ieteikto mandātu atbilstīgi grozījumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Uzraudzības pilnvarnieks tiek iecelts vienas nedēļas laikā pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas atbilstīgi tās apstiprinātajam mandātam. |
| --- | --- |

5.

Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprina vai noraida ieteikto uzraudzības pilnvarnieku un apstiprina ieteikto mandātu atbilstīgi grozījumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai uzraudzības pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Uzraudzības pilnvarnieks tiek iecelts vienas nedēļas laikā pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas atbilstīgi tās apstiprinātajam mandātam.

Jauns Vācijas Federatīvās Republikas ieteikts kandidāts

| 6. | Ja visi ieteiktie uzraudzības pilnvarnieki tiek noraidīti, Vācijas Federatīvā Republika vienas nedēļas laikā pēc tam, kad tā saņēmusi kandidātu noraidījumu, iesniedz vismaz divu citu personu vai institūciju vārdus/nosaukumus saskaņā ar nosacījumiem un atbilstīgi 1. un 5. punktā noteiktajai procedūrai. |
| --- | --- |

6.

Ja visi ieteiktie uzraudzības pilnvarnieki tiek noraidīti, Vācijas Federatīvā Republika vienas nedēļas laikā pēc tam, kad tā saņēmusi kandidātu noraidījumu, iesniedz vismaz divu citu personu vai institūciju vārdus/nosaukumus saskaņā ar nosacījumiem un atbilstīgi 1. un 5. punktā noteiktajai procedūrai.

Komisijas norādīts uzraudzības pilnvarnieks

| 7. | Ja Komisija noraida arī visus turpmāk ieteiktos uzraudzības pilnvarniekus, tā norāda vienu vai vairākus uzraudzības pilnvarniekus, kurus apstiprina Vācijas Federatīvā Republika vai kurus tai liek apstiprināt atbilstīgi Komisijas apstiprinātajam pilnvarnieka mandātam. |
| --- | --- |

7.

Ja Komisija noraida arī visus turpmāk ieteiktos uzraudzības pilnvarniekus, tā norāda vienu vai vairākus uzraudzības pilnvarniekus, kurus apstiprina Vācijas Federatīvā Republika vai kurus tai liek apstiprināt atbilstīgi Komisijas apstiprinātajam pilnvarnieka mandātam.

III.   Uzraudzības pilnvarnieka pienākumi

| 8. | Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir nodrošināt atbilstību lēmumam pievienotajiem nosacījumiem un saistībām un garantēt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

8.

Uzraudzības pilnvarnieka pienākums ir nodrošināt atbilstību lēmumam pievienotajiem nosacījumiem un saistībām un garantēt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

Uzraudzības pilnvarnieka pienākumi un saistības

| 9. | Uzraudzības pilnvarnieks:






  i) | četru nedēļu laikā pēc iecelšanas iesniedz Komisijai sīki izstrādātu darba plānu, kurā apraksta, kā tas plāno uzraudzīt atbilstību Komisijai dotajiem solījumiem un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

9.

Uzraudzības pilnvarnieks:

i)

četru nedēļu laikā pēc iecelšanas iesniedz Komisijai sīki izstrādātu darba plānu, kurā apraksta, kā tas plāno uzraudzīt atbilstību Komisijai dotajiem solījumiem un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu;

| ii) | uzrauga, lai pārdodamais uzņēmums tiktu pastāvīgi pārvaldīts, lai nodrošinātu tā nepārtrauktu ekonomikas dzīvotspēju, prečspēju un konkurētspēju; |
| --- | --- |

ii)

uzrauga, lai pārdodamais uzņēmums tiktu pastāvīgi pārvaldīts, lai nodrošinātu tā nepārtrauktu ekonomikas dzīvotspēju, prečspēju un konkurētspēju;

| iii) | uzrauga atbilstību visām saistībām attiecībā pret Komisiju un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu; |
| --- | --- |

iii)

uzrauga atbilstību visām saistībām attiecībā pret Komisiju un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu;

| iv) | iesaka pasākumus, kuri pēc uzraudzības pilnvarnieka viedokļa ir nepieciešami, lai Vācijas Federatīvā Republika nodrošinātu atbilstību visiem Komisijai dotajiem solījumiem, īpaši saistībā ar pārdodamā uzņēmuma pilnīgas dzīvotspējas, prečspējas un konkurētspējas saglabāšanu, pārdodamā uzņēmuma šķirtu turēšanu un no konkurences viedokļa jutīgas informācijas neizpaušanu; |
| --- | --- |

iv)

iesaka pasākumus, kuri pēc uzraudzības pilnvarnieka viedokļa ir nepieciešami, lai Vācijas Federatīvā Republika nodrošinātu atbilstību visiem Komisijai dotajiem solījumiem, īpaši saistībā ar pārdodamā uzņēmuma pilnīgas dzīvotspējas, prečspējas un konkurētspējas saglabāšanu, pārdodamā uzņēmuma šķirtu turēšanu un no konkurences viedokļa jutīgas informācijas neizpaušanu;

| v) | 30 dienu laikā pēc katra pusgada beigām iesniedz rakstiski Komisijai, Sparkasse KölnBonn un Vācijas Federatīvajai Republikai ziņojuma projektu vācu vai angļu valodā. Ziņojumā ietver informāciju par uzraudzības pilnvarnieka saistību pildīšanu saskaņā ar mandātu, par atbilstību nosacījumiem un saistībām un par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Visi ziņojuma projekta saņēmēji iesniedz savus apsvērumus piecu darbadienu laikā. Piecu darbadienu laikā pēc apsvērumu saņemšanas uzraudzības pilnvarnieks sagatavo galīgo ziņojumu un iesniedz to Komisijai, pēc iespējas un pēc saviem ieskatiem ņemot vērā iesniegtos apsvērumus. Galīgā ziņojuma kopiju pilnvarnieks nosūta Vācijas Federatīvajai Republikai un Sparkasse KölnBonn. Ja ziņojuma projektā vai galīgajā ziņojumā ir informācija, ko nedrīkst izpaust Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvajai Republikai, Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvā Republika saņem tikai nekonfidenciālo ziņojuma projekta vai galīgā ziņojuma tekstu. Uzraudzības pilnvarnieks nesniedz ziņojumu Vācijas Federatīvajai Republikai un/vai Sparkasse KölnBonn pirms tā iesniegšanas Komisijai. |
| --- | --- |

v)

30 dienu laikā pēc katra pusgada beigām iesniedz rakstiski Komisijai, Sparkasse KölnBonn un Vācijas Federatīvajai Republikai ziņojuma projektu vācu vai angļu valodā. Ziņojumā ietver informāciju par uzraudzības pilnvarnieka saistību pildīšanu saskaņā ar mandātu, par atbilstību nosacījumiem un saistībām un par pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Visi ziņojuma projekta saņēmēji iesniedz savus apsvērumus piecu darbadienu laikā. Piecu darbadienu laikā pēc apsvērumu saņemšanas uzraudzības pilnvarnieks sagatavo galīgo ziņojumu un iesniedz to Komisijai, pēc iespējas un pēc saviem ieskatiem ņemot vērā iesniegtos apsvērumus. Galīgā ziņojuma kopiju pilnvarnieks nosūta Vācijas Federatīvajai Republikai un Sparkasse KölnBonn. Ja ziņojuma projektā vai galīgajā ziņojumā ir informācija, ko nedrīkst izpaust Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvajai Republikai, Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvā Republika saņem tikai nekonfidenciālo ziņojuma projekta vai galīgā ziņojuma tekstu. Uzraudzības pilnvarnieks nesniedz ziņojumu Vācijas Federatīvajai Republikai un/vai Sparkasse KölnBonn pirms tā iesniegšanas Komisijai.

| 10. | Komisija var dot uzraudzības pilnvarniekam rīkojumus vai norādes, lai nodrošinātu tai doto solījumu izpildi un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

10.

Komisija var dot uzraudzības pilnvarniekam rīkojumus vai norādes, lai nodrošinātu tai doto solījumu izpildi un pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

| 11. | Mandāta laikā Ķelnes pilsēta, Bonnas pilsēta un Sparkasse KölnBonn apņemas dot rīkojumus uzraudzības pilnvarniekam tikai pēc tam, kad tos ir apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

11.

Mandāta laikā Ķelnes pilsēta, Bonnas pilsēta un Sparkasse KölnBonn apņemas dot rīkojumus uzraudzības pilnvarniekam tikai pēc tam, kad tos ir apstiprinājusi Komisija.

| 12. | Vācijas Federatīvā Republika nodrošina visu veidu sadarbību, atbalstu un informāciju, kādu uzraudzības pilnvarnieks var pamatoti pieprasīt savu uzdevumu veikšanai. Uzraudzības pilnvarniekam ir neierobežota pieeja Sparkasse KölnBonn vai pārdodamā uzņēmuma reģistriem, ierakstiem, dokumentiem, vadītājiem un citiem darbiniekiem, lietām, atrašanās vietai un tehniskajai informācijai, kas ir nepieciešami tā uzdevumu veikšanai atbilstīgi saistībām. |
| --- | --- |

12.

Vācijas Federatīvā Republika nodrošina visu veidu sadarbību, atbalstu un informāciju, kādu uzraudzības pilnvarnieks var pamatoti pieprasīt savu uzdevumu veikšanai. Uzraudzības pilnvarniekam ir neierobežota pieeja Sparkasse KölnBonn vai pārdodamā uzņēmuma reģistriem, ierakstiem, dokumentiem, vadītājiem un citiem darbiniekiem, lietām, atrašanās vietai un tehniskajai informācijai, kas ir nepieciešami tā uzdevumu veikšanai atbilstīgi saistībām.

III PIELIKUMS

PĀRDOŠANAS PILNVARNIEKA IECELŠANAS KĀRTĪBA UN TĀ PIENĀKUMI

PĀRDOŠANAS PILNVARNIEKS

I.   Pārdošanas pilnvarnieks

| 1. | Vācijas Federatīvā Republika ieceļ pārdošanas pilnvarnieku. |
| --- | --- |

1.

Vācijas Federatīvā Republika ieceļ pārdošanas pilnvarnieku.

| 2. | Pārdošanas pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Sparkasse KölnBonn, kuras apstiprina Komisija un ieceļ Vācijas Federatīvā Republika, un to pienākums ir pārdot pārdodamo uzņēmumu atbilstīgi saistībām attiecībā pret Komisiju. |
| --- | --- |

2.

Pārdošanas pilnvarnieks ir viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav atkarīgas no Sparkasse KölnBonn, kuras apstiprina Komisija un ieceļ Vācijas Federatīvā Republika, un to pienākums ir pārdot pārdodamo uzņēmumu atbilstīgi saistībām attiecībā pret Komisiju.

| 3. | Pārdošanas pilnvarnieks nav atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un tam jābūt nepieciešamajai kvalifikācijai tā mandāta pildīšanai, piem., kā ieguldījumu bankai, konsultantam vai revidentam, un tas nedrīkst būt iesaistīts vai nedrīkst tikt iesaistīts interešu konfliktā. Pārdošanas pilnvarnieks saņem parastu tirgus atlīdzību no Sparkasse KölnBonn, un tā nedrīkst kavēt pilnvarnieka mandāta neatkarīgu un efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Pārdošanas pilnvarnieks nav atkarīgs no Sparkasse KölnBonn un tam jābūt nepieciešamajai kvalifikācijai tā mandāta pildīšanai, piem., kā ieguldījumu bankai, konsultantam vai revidentam, un tas nedrīkst būt iesaistīts vai nedrīkst tikt iesaistīts interešu konfliktā. Pārdošanas pilnvarnieks saņem parastu tirgus atlīdzību no Sparkasse KölnBonn, un tā nedrīkst kavēt pilnvarnieka mandāta neatkarīgu un efektīvu īstenošanu.

II.   Pārdošanas pilnvarnieka iecelšana

Vācijas Federatīvās Republikas ieteikts kandidāts

| 4. | Ja vienu mēnesi pirms pagarinātā pārdošanas perioda beigām Sparkasse KölnBonn nav noslēgusi saistošu pārdošanas un pirkšanas līgumu, Vācijas Federatīvā Republika iesniedz Komisijai apstiprināšanai divu vai vairāku personu kā pārdošanas pilnvarnieku vārdus/nosaukumus un norāda, kurš ir pirmais vēlamais kandidāts. Priekšlikumā ietver pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārliecināties, ka ieteiktais pārdošanas pilnvarnieks atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām, un tajā īpaši ietver:






  a) | ieteiktā mandāta pilnos nosacījumus kopā ar nepieciešamajiem noteikumiem, lai pārdošanas pilnvarnieks varētu veikt savus pienākumus atbilstīgi šeit minētajiem solījumiem; |
| --- | --- | --- |

4.

Ja vienu mēnesi pirms pagarinātā pārdošanas perioda beigām Sparkasse KölnBonn nav noslēgusi saistošu pārdošanas un pirkšanas līgumu, Vācijas Federatīvā Republika iesniedz Komisijai apstiprināšanai divu vai vairāku personu kā pārdošanas pilnvarnieku vārdus/nosaukumus un norāda, kurš ir pirmais vēlamais kandidāts. Priekšlikumā ietver pietiekamu informāciju, lai Komisija varētu pārliecināties, ka ieteiktais pārdošanas pilnvarnieks atbilst 3. punktā noteiktajām prasībām, un tajā īpaši ietver:

a)

ieteiktā mandāta pilnos nosacījumus kopā ar nepieciešamajiem noteikumiem, lai pārdošanas pilnvarnieks varētu veikt savus pienākumus atbilstīgi šeit minētajiem solījumiem;

| b) | aptuvenu darba plānu, kurā raksturots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

aptuvenu darba plānu, kurā raksturots, kā uzraudzības pilnvarnieks plāno veikt savus uzdevumus.

Komisijas apstiprinājums vai noraidījums

| 5. | Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprina vai noraida ieteikto pārdošanas pilnvarnieku un apstiprina ieteikto mandātu atbilstīgi grozījumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai pārdošanas pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Pārdošanas pilnvarnieks tiek iecelts vienas nedēļas laikā pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas atbilstīgi tās apstiprinātajam mandātam. |
| --- | --- |

5.

Komisija pēc saviem ieskatiem apstiprina vai noraida ieteikto pārdošanas pilnvarnieku un apstiprina ieteikto mandātu atbilstīgi grozījumiem, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai pārdošanas pilnvarnieks varētu pildīt savus pienākumus. Pārdošanas pilnvarnieks tiek iecelts vienas nedēļas laikā pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas atbilstīgi tās apstiprinātajam mandātam.

Jauns Vācijas Federatīvās Republikas ieteikts kandidāts

| 6. | Ja visi ieteiktie pārdošanas pilnvarnieki tiek noraidīti, Vācijas Federatīvā Republika vienas nedēļas laikā pēc tam, kad tā saņēmusi kandidātu noraidījumu, iesniedz vismaz divu citu personu vai institūciju vārdus/nosaukumus saskaņā ar nosacījumiem un atbilstīgi 1. un 5. punktā noteiktajai procedūrai. |
| --- | --- |

6.

Ja visi ieteiktie pārdošanas pilnvarnieki tiek noraidīti, Vācijas Federatīvā Republika vienas nedēļas laikā pēc tam, kad tā saņēmusi kandidātu noraidījumu, iesniedz vismaz divu citu personu vai institūciju vārdus/nosaukumus saskaņā ar nosacījumiem un atbilstīgi 1. un 5. punktā noteiktajai procedūrai.

Komisijas norādīts pārdošanas pilnvarnieks

| 7. | Ja Komisija noraida arī visus turpmāk ieteiktos pārdošanas pilnvarniekus, tā norāda vienu vai vairākus uzraudzības pilnvarniekus, kurus apstiprina Vācijas Federatīvā Republika vai kurus tai liek apstiprināt atbilstīgi Komisijas apstiprinātajam pilnvarnieka mandātam. |
| --- | --- |

7.

Ja Komisija noraida arī visus turpmāk ieteiktos pārdošanas pilnvarniekus, tā norāda vienu vai vairākus uzraudzības pilnvarniekus, kurus apstiprina Vācijas Federatīvā Republika vai kurus tai liek apstiprināt atbilstīgi Komisijas apstiprinātajam pilnvarnieka mandātam.

III.   Pārdošanas pilnvarnieka pienākumi

| 8. | Pārdošanas pilnvarnieka pienākums ir lēmumā noteikto nosacījumu un saistību izpilde attiecībā uz pārdodamo uzņēmumu. Pārdošanas pilnvarnieks sagatavo un veic pirkšanu pārdošanas un pirkšanas līguma parakstīšanai [...]. Pārdošanas pilnvarnieks ir pilnvarots pārdot pārdodamo uzņēmumu Sparkasse KölnBonn vārdā, un uz to neattiecas norādījumi, [...]. |
| --- | --- |

8.

Pārdošanas pilnvarnieka pienākums ir lēmumā noteikto nosacījumu un saistību izpilde attiecībā uz pārdodamo uzņēmumu. Pārdošanas pilnvarnieks sagatavo un veic pirkšanu pārdošanas un pirkšanas līguma parakstīšanai [...]. Pārdošanas pilnvarnieks ir pilnvarots pārdot pārdodamo uzņēmumu Sparkasse KölnBonn vārdā, un uz to neattiecas norādījumi, [...].

| 9. | Pārdošanas pilnvarnieks:






  i) | četru nedēļu laikā pēc iecelšanas iesniedz Komisijai sīki izstrādātu darba plānu, kurā apraksta, kā tas plāno izpildīt lēmuma nosacījumus un saistības attiecībā uz pārdodamo uzņēmumu, īpaši sniedzot pārdošanas koncepciju un novērtējumu par daudzsološāko pārdošanas stratēģiju; |
| --- | --- | --- |

9.

Pārdošanas pilnvarnieks:

i)

četru nedēļu laikā pēc iecelšanas iesniedz Komisijai sīki izstrādātu darba plānu, kurā apraksta, kā tas plāno izpildīt lēmuma nosacījumus un saistības attiecībā uz pārdodamo uzņēmumu, īpaši sniedzot pārdošanas koncepciju un novērtējumu par daudzsološāko pārdošanas stratēģiju;

| ii) | pārdod pārdodamo uzņēmumu pircējam [...], ja Komisija četru nedēļu laikā pēc attiecīgās informācijas saņemšanas nav izteikusi iebildumus pret pircēju vai galīgo saistošo pārdošanas un pirkšanas līgumu. Pārdošanas pilnvarnieks pārdošanas un pirkšanas līgumā ietver tādus nosacījumus, kādus tas uzskata par nepieciešamiem izdevīgas pārdošanas veikšanai. Pārdošanas pilnvarnieks var iekļaut pārdošanas un pirkšanas līgumā tādas tradicionālas pārstāvības, garantijas un atlīdzības, kas ir pamatoti nepieciešamas pārdošanas veikšanai; |
| --- | --- |

ii)

pārdod pārdodamo uzņēmumu pircējam [...], ja Komisija četru nedēļu laikā pēc attiecīgās informācijas saņemšanas nav izteikusi iebildumus pret pircēju vai galīgo saistošo pārdošanas un pirkšanas līgumu. Pārdošanas pilnvarnieks pārdošanas un pirkšanas līgumā ietver tādus nosacījumus, kādus tas uzskata par nepieciešamiem izdevīgas pārdošanas veikšanai. Pārdošanas pilnvarnieks var iekļaut pārdošanas un pirkšanas līgumā tādas tradicionālas pārstāvības, garantijas un atlīdzības, kas ir pamatoti nepieciešamas pārdošanas veikšanai;

| iii) | veic citus pienākumus, kuri lēmumā uzticēti pārdošanas pilnvarniekam; |
| --- | --- |

iii)

veic citus pienākumus, kuri lēmumā uzticēti pārdošanas pilnvarniekam;

| iv) | iesaka pasākumus, kuri pēc pārdošanas pilnvarnieka viedokļa ir nepieciešami, lai Vācijas Federatīvā Republika nodrošinātu atbilstību visiem Komisijai dotajiem solījumiem, īpaši saistībā ar pārdodamā uzņēmuma pilnīgas dzīvotspējas, prečspējas un konkurētspējas saglabāšanu, pārdodamā uzņēmuma šķirtu turēšanu un no konkurences viedokļa jutīgas informācijas neizpaušanu; |
| --- | --- |

iv)

iesaka pasākumus, kuri pēc pārdošanas pilnvarnieka viedokļa ir nepieciešami, lai Vācijas Federatīvā Republika nodrošinātu atbilstību visiem Komisijai dotajiem solījumiem, īpaši saistībā ar pārdodamā uzņēmuma pilnīgas dzīvotspējas, prečspējas un konkurētspējas saglabāšanu, pārdodamā uzņēmuma šķirtu turēšanu un no konkurences viedokļa jutīgas informācijas neizpaušanu;

| v) | iesniedz Komisijai plašus ikmēneša ziņojumus angļu vai vācu valodā par pārdošanas procedūras gaitu. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām. Tajā pašā laikā Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvajai Republikai tiek nosūtīts nekonfidenciālais ziņojuma teksts. |
| --- | --- |

v)

iesniedz Komisijai plašus ikmēneša ziņojumus angļu vai vācu valodā par pārdošanas procedūras gaitu. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām. Tajā pašā laikā Sparkasse KölnBonn vai Vācijas Federatīvajai Republikai tiek nosūtīts nekonfidenciālais ziņojuma teksts.

| 10. | Pārdošanas sagatavošanai un veikšanai pārdošanas pilnvarnieks veic šādus pienākumus:






  i) | izpēta dažādas pārdošanas iespējas, sagatavo detalizētu priekšlikumu, ņemot vērā pamatnosacījumus pārdošanas procedūras strukturēšanai un pabeigšanai; |
| --- | --- | --- |

10.

Pārdošanas sagatavošanai un veikšanai pārdošanas pilnvarnieks veic šādus pienākumus:

i)

izpēta dažādas pārdošanas iespējas, sagatavo detalizētu priekšlikumu, ņemot vērā pamatnosacījumus pārdošanas procedūras strukturēšanai un pabeigšanai;

| ii) | sagatavo nepieciešamos reklāmas dokumentus par attiecīgo Sparkasse KölnBonn dalību (t. i., pārdošanas memorandu, reklāmu un citus uzskates materiālus, kuri ir nepieciešami pārdošanas procesā vai kuri to veicina). Tos izsniedz ieinteresētajām personām kā sākotnēju informāciju par gaidāmo pārdošanu; |
| --- | --- |

ii)

sagatavo nepieciešamos reklāmas dokumentus par attiecīgo Sparkasse KölnBonn dalību (t. i., pārdošanas memorandu, reklāmu un citus uzskates materiālus, kuri ir nepieciešami pārdošanas procesā vai kuri to veicina). Tos izsniedz ieinteresētajām personām kā sākotnēju informāciju par gaidāmo pārdošanu;

| iii) | saskaņojot ar Sparkasse, sagatavo izpētes procesa saturu un loģistikas koordināciju; |
| --- | --- |

iii)

saskaņojot ar Sparkasse, sagatavo izpētes procesa saturu un loģistikas koordināciju;

| iv) | nosaka potenciālos pircējus un sazinās ar ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanas struktūrām. Juridiski saistošu apsvērumu dēļ attiecībā uz noslēpuma interešu nodrošināšanu un atbilstīgi prasībām par nediskriminējošu pārdošanu Sparkasse var pieprasīt, lai potenciālajam pircējam būtu liegta piekļuve izpētes laikā iegūtajai informācijai (Sparkasse būs atbildīga par pierādījuma slogu), un attiecīgās tiesības jāizmanto trīs darbadienu laikā pēc potenciālo pircēju saraksta saņemšanas; |
| --- | --- |

iv)

nosaka potenciālos pircējus un sazinās ar ieinteresēto personu lēmumu pieņemšanas struktūrām. Juridiski saistošu apsvērumu dēļ attiecībā uz noslēpuma interešu nodrošināšanu un atbilstīgi prasībām par nediskriminējošu pārdošanu Sparkasse var pieprasīt, lai potenciālajam pircējam būtu liegta piekļuve izpētes laikā iegūtajai informācijai (Sparkasse būs atbildīga par pierādījuma slogu), un attiecīgās tiesības jāizmanto trīs darbadienu laikā pēc potenciālo pircēju saraksta saņemšanas;

| v) | apkopo un izpēta ieinteresēto personu iesniegtos pārdošanas piedāvājumus, nodrošina atbalstu to izvērtēšanā; |
| --- | --- |

v)

apkopo un izpēta ieinteresēto personu iesniegtos pārdošanas piedāvājumus, nodrošina atbalstu to izvērtēšanā;

| vi) | veic pārdošanas sarunas ar izvēlētajām ieinteresētajām personām un sagatavo noslēgšanai līgumu. |
| --- | --- |

vi)

veic pārdošanas sarunas ar izvēlētajām ieinteresētajām personām un sagatavo noslēgšanai līgumu.

| 11. | Pārdošanas pilnvarniekam tiks piešķirtas visas nepieciešamās pilnvaras, kādas Sparkasse vai tās kontrolētie meitasuzņēmumi piešķirs pārdošanas pilnvarniekam pārdošanas pabeigšanai un veikšanai. Pilnvaras nozīmē arī varu tālāk deleģēt pilnvaras pārdošanas pareizai veikšanai un pabeigšanai. |
| --- | --- |

11.

Pārdošanas pilnvarniekam tiks piešķirtas visas nepieciešamās pilnvaras, kādas Sparkasse vai tās kontrolētie meitasuzņēmumi piešķirs pārdošanas pilnvarniekam pārdošanas pabeigšanai un veikšanai. Pilnvaras nozīmē arī varu tālāk deleģēt pilnvaras pārdošanas pareizai veikšanai un pabeigšanai.

| 12. | Attiecīgās pilnvaras tiek saglabātas līdz pilnīgai pārdošanas pabeigšanai. Pilnvaras un tālāk deleģētās pilnvaras beidzas līdz ar pārdošanas pilnvarnieka mandāta izbeigšanos. |
| --- | --- |

12.

Attiecīgās pilnvaras tiek saglabātas līdz pilnīgai pārdošanas pabeigšanai. Pilnvaras un tālāk deleģētās pilnvaras beidzas līdz ar pārdošanas pilnvarnieka mandāta izbeigšanos.

| 13. | Pārdošanas pilnvarnieks ir pilnvarots iecelt citus konsultantus pārdošanas procesa atbalstam. Tiklīdz konsultāciju izmaksas pārsniedz kopējo summu, kas ir EUR [...], nepieciešama Sparkasse KölnBonn piekrišana. Ja Sparkasse KölnBonn atsakās dot savu piekrišanu, Komisija, konsultējoties ar Sparkasse KölnBonn, var tās vietā apstiprināt konsultantu iecelšanu. Tikai pārdošanas pilnvarnieks var dot rīkojumus vai norādes konsultantiem. |
| --- | --- |

13.

Pārdošanas pilnvarnieks ir pilnvarots iecelt citus konsultantus pārdošanas procesa atbalstam. Tiklīdz konsultāciju izmaksas pārsniedz kopējo summu, kas ir EUR [...], nepieciešama Sparkasse KölnBonn piekrišana. Ja Sparkasse KölnBonn atsakās dot savu piekrišanu, Komisija, konsultējoties ar Sparkasse KölnBonn, var tās vietā apstiprināt konsultantu iecelšanu. Tikai pārdošanas pilnvarnieks var dot rīkojumus vai norādes konsultantiem.

| 14. | Pārdošanas pilnvarnieks iesaista Eiropas Komisiju katrā informācijas apmaiņā ar Sparkasse, Träger (atbildīgajām valsts iestādēm) vai Vāciju vai tās atbilstīgi informē tūlīt pēc informācijas apmaiņas. |
| --- | --- |

14.

Pārdošanas pilnvarnieks iesaista Eiropas Komisiju katrā informācijas apmaiņā ar Sparkasse, Träger (atbildīgajām valsts iestādēm) vai Vāciju vai tās atbilstīgi informē tūlīt pēc informācijas apmaiņas.

| 15. | Träger un Sparkasse KölnBonn apņemas atbalstīt pārdošanas pilnvarnieku, sadarboties ar to un nodrošināt tam visu informāciju, kas tam nepieciešama vai ko tas pieprasa sava mandāta īstenošanai. Šim nolūkam pārdošanas pilnvarniekam ir pieeja, ievērojot tiesiski atļautās robežas un parasto darba laiku, visiem Sparkasse KölnBonn dokumentiem, reģistriem un vadībai vai citiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

15.

Träger un Sparkasse KölnBonn apņemas atbalstīt pārdošanas pilnvarnieku, sadarboties ar to un nodrošināt tam visu informāciju, kas tam nepieciešama vai ko tas pieprasa sava mandāta īstenošanai. Šim nolūkam pārdošanas pilnvarniekam ir pieeja, ievērojot tiesiski atļautās robežas un parasto darba laiku, visiem Sparkasse KölnBonn dokumentiem, reģistriem un vadībai vai citiem darbiniekiem.

| 16. | Ja Sparkasse un Träger to uzskata par nepieciešamu pārdošanas atbilstīgai veikšanai, tās var atļaut pārdošanas pilnvarniekam pēc tā pieprasījuma piekļūt informācijai vai dokumentiem, kas ir tikai abu minēto iestāžu rīcībā. Tas īpaši attiecas uz katru ar Eiropas Komisiju saskaņoto pārstrukturēšanas plāna versiju. |
| --- | --- |

16.

Ja Sparkasse un Träger to uzskata par nepieciešamu pārdošanas atbilstīgai veikšanai, tās var atļaut pārdošanas pilnvarniekam pēc tā pieprasījuma piekļūt informācijai vai dokumentiem, kas ir tikai abu minēto iestāžu rīcībā. Tas īpaši attiecas uz katru ar Eiropas Komisiju saskaņoto pārstrukturēšanas plāna versiju.

| 17. | Sparkasse apņemas atbrīvot pārdošanas pilnvarnieku no visām trešo personu prasībām par kaitējumu, kas radušās mandāta pildīšanas laikā vai saistībā ar mandāta pildīšanu. Tas neattiecas uz kaitējumu, kura pamatā ir pārdošanas pilnvarnieka saistību pārkāpums. Ja pārdošanas pilnvarnieks tiek informēts par prasībām, kuru rezultātā Träger vai Sparkasse KölnBonn var rasties pienākums maksāt, pārdošanas pilnvarnieks nekavējoties tās informē. |
| --- | --- |

17.

Sparkasse apņemas atbrīvot pārdošanas pilnvarnieku no visām trešo personu prasībām par kaitējumu, kas radušās mandāta pildīšanas laikā vai saistībā ar mandāta pildīšanu. Tas neattiecas uz kaitējumu, kura pamatā ir pārdošanas pilnvarnieka saistību pārkāpums. Ja pārdošanas pilnvarnieks tiek informēts par prasībām, kuru rezultātā Träger vai Sparkasse KölnBonn var rasties pienākums maksāt, pārdošanas pilnvarnieks nekavējoties tās informē.

| 18. | Pārdošanas pilnvarniekam ir pienākums vienmēr sniegt pakalpojumus ar piesardzīgam uzņēmējam raksturīgo pienācīgo rūpību. Ja tomēr tiek pārkāpti pienākumi, pārdošanas pilnvarnieks ir atbildīgs tikai Sparkasse, Träger vai Vācijas priekšā un tam jāmaksā kompensācija par kaitējumu, ja pārdošanas pilnvarnieka vai tā struktūru, darbinieku vai palīgu tīšas darbības vai rupjas nolaidības dēļ iestājusies atbildība, ciktāl netiek skartas svarīgākās līgumiskās saistības. Pārdošanas pilnvarnieks arī ir atbildīgs par saistību pārkāpšanu nevērības dēļ, bet tikai parasta un paredzama kaitējuma apmērā. Atbildība par plānotas peļņas zaudēšanu tiek izslēgta. |
| --- | --- |

18.

Pārdošanas pilnvarniekam ir pienākums vienmēr sniegt pakalpojumus ar piesardzīgam uzņēmējam raksturīgo pienācīgo rūpību. Ja tomēr tiek pārkāpti pienākumi, pārdošanas pilnvarnieks ir atbildīgs tikai Sparkasse, Träger vai Vācijas priekšā un tam jāmaksā kompensācija par kaitējumu, ja pārdošanas pilnvarnieka vai tā struktūru, darbinieku vai palīgu tīšas darbības vai rupjas nolaidības dēļ iestājusies atbildība, ciktāl netiek skartas svarīgākās līgumiskās saistības. Pārdošanas pilnvarnieks arī ir atbildīgs par saistību pārkāpšanu nevērības dēļ, bet tikai parasta un paredzama kaitējuma apmērā. Atbildība par plānotas peļņas zaudēšanu tiek izslēgta.

| 19. | Komisija var dot pārdošanas pilnvarniekam rīkojumus vai norādes, lai garantētu, ka tiek izpildīti ar pārdodamo uzņēmumu saistītie nosacījumi un pienākumi. |
| --- | --- |

19.

Komisija var dot pārdošanas pilnvarniekam rīkojumus vai norādes, lai garantētu, ka tiek izpildīti ar pārdodamo uzņēmumu saistītie nosacījumi un pienākumi.

| 20. | Ķelnes pilsēta, Bonnas pilsēta un Sparkasse KölnBonn apņemas nedot rīkojumus pārdošanas pilnvarniekam tā mandāta laikā. |
| --- | --- |

20.

Ķelnes pilsēta, Bonnas pilsēta un Sparkasse KölnBonn apņemas nedot rīkojumus pārdošanas pilnvarniekam tā mandāta laikā.

---

| 10.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 26. janvāris)

par valsts atbalstu C 7/10 (ex CP 250/09 un NN 5/10), ko īstenoja Vācija Shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā (“Sanierungsklausel”)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 275)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/527/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi iepriekš minētajiem nosacījumiem (2),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2009. gada 5. augusta un 2009. gada 30. septembra vēstulē pieprasīja Vācijai informāciju par Likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, turpmāk – KStG) 8.c pantu. Uz šiem pieprasījumiem Vācijas iestādes atbildēja 2009. gada 20. augusta un 2009. gada 5. novembra vēstulē. Ar 2010. gada 24. februāra lēmumu Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 5. augusta un 2009. gada 30. septembra vēstulē pieprasīja Vācijai informāciju par Likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, turpmāk – KStG) 8.c pantu. Uz šiem pieprasījumiem Vācijas iestādes atbildēja 2009. gada 20. augusta un 2009. gada 5. novembra vēstulē. Ar 2010. gada 24. februāra lēmumu Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto atbalstu.

| (2) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (3) | Vācijas iestādes sniedza savu atbildi 2010. gada 9. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas iestādes sniedza savu atbildi 2010. gada 9. aprīļa vēstulē.

| (4) | Tika rīkotas divas sanāksmes ar Vācijas iestādēm – Briselē 2010. gada 9. aprīlī un 2010. gada 3. jūnijā. Vācija iesniedza papildu informāciju 2010. gada 2. jūlijā. Komisija nav saņēmusi nekādas piezīmes no ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(4)

Tika rīkotas divas sanāksmes ar Vācijas iestādēm – Briselē 2010. gada 9. aprīlī un 2010. gada 3. jūnijā. Vācija iesniedza papildu informāciju 2010. gada 2. jūlijā. Komisija nav saņēmusi nekādas piezīmes no ieinteresētajām pusēm.

2.   PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Konteksts

| (5) | Uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Vācijā galvenokārt pamatojas uz Likumu par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz, turpmāk – EStG) un KStG. EstG 10.d panta 2. punktā ir atļauts pārnest nodokļu gadā radušos zaudējumus, t. i., saskaņā ar maksātspējas principu ar nodokļiem apliekamos ienākumus nākamajos nodokļu gados var samazināt, katru gadu kompensējot zaudējums ne vairāk kā līdz 1 miljonam euro. Saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu iespēja pārnest zaudējumus attiecas arī uz sabiedrībām, kuras apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(5)

Uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Vācijā galvenokārt pamatojas uz Likumu par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz, turpmāk – EStG) un KStG. EstG 10.d panta 2. punktā ir atļauts pārnest nodokļu gadā radušos zaudējumus, t. i., saskaņā ar maksātspējas principu ar nodokļiem apliekamos ienākumus nākamajos nodokļu gados var samazināt, katru gadu kompensējot zaudējums ne vairāk kā līdz 1 miljonam euro. Saskaņā ar KStG 8. panta 1. punktu iespēja pārnest zaudējumus attiecas arī uz sabiedrībām, kuras apliek ar uzņēmumu ienākuma nodokli.

| (6) | Iespēja pārnest zaudējumus izraisīja tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem (Mantelgesellschaften), kuros pirms ilga laika pārtraukta saimnieciskā darbība, bet kuri joprojām saglabā pārnestus zaudējumus. |
| --- | --- |

(6)

Iespēja pārnest zaudējumus izraisīja tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem (Mantelgesellschaften), kuros pirms ilga laika pārtraukta saimnieciskā darbība, bet kuri joprojām saglabā pārnestus zaudējumus.

| (7) | Lai veiktu pretdarbību tirdzniecībai ar fiktīviem uzņēmumiem, Vācijas likumdevējs 1997. gadā ierobežoja iespēju pārnest zaudējumus, KStG 8. panta 4. punktā ieviešot fiktīva uzņēmuma iegūšanas noteikumu (Mantelkaufregelung). Ar šo noteikumu zaudējumu pārnešana tika atļauta vienīgi tiem uzņēmumiem, kuri bija juridiski un ekonomiski identiski struktūrai, kas cieta zaudējumus. Noteikumā nav ietverta jēdziena “ekonomiski identisks” definīcija, taču ir sniegts viens negatīvs un divi pozitīvi piemēri:






  a) | uzņēmums nav ekonomiski identisks, ja vairāk nekā puse tā akciju ir nodotas īpašumā citam un ja tas turpina saimniecisko darbību vai to atsāk ar galvenokārt jauniem aktīviem; |
| --- | --- | --- |

(7)

Lai veiktu pretdarbību tirdzniecībai ar fiktīviem uzņēmumiem, Vācijas likumdevējs 1997. gadā ierobežoja iespēju pārnest zaudējumus, KStG 8. panta 4. punktā ieviešot fiktīva uzņēmuma iegūšanas noteikumu (Mantelkaufregelung). Ar šo noteikumu zaudējumu pārnešana tika atļauta vienīgi tiem uzņēmumiem, kuri bija juridiski un ekonomiski identiski struktūrai, kas cieta zaudējumus. Noteikumā nav ietverta jēdziena “ekonomiski identisks” definīcija, taču ir sniegts viens negatīvs un divi pozitīvi piemēri:

a)

uzņēmums nav ekonomiski identisks, ja vairāk nekā puse tā akciju ir nodotas īpašumā citam un ja tas turpina saimniecisko darbību vai to atsāk ar galvenokārt jauniem aktīviem;

| b) | uzņēmums savukārt ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldījumu veic vienīgi zaudējumus cietušās struktūras pārstrukturēšanas nolūkā un ja darbību, kas izraisīja nesegto zaudējumu pārnešanu, salīdzināmā apmērā turpina turpmākos piecus gadus; |
| --- | --- |

b)

uzņēmums savukārt ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldījumu veic vienīgi zaudējumus cietušās struktūras pārstrukturēšanas nolūkā un ja darbību, kas izraisīja nesegto zaudējumu pārnešanu, salīdzināmā apmērā turpina turpmākos piecus gadus;

| c) | uzņēmums arī ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldīšanas vietā iegādātāja sabiedrība sedz zaudējumus, kas ir uzkrāti zaudējumus cietušajā sabiedrībā. |
| --- | --- |

c)

uzņēmums arī ir ekonomiski identisks, ja jaunu aktīvu ieguldīšanas vietā iegādātāja sabiedrība sedz zaudējumus, kas ir uzkrāti zaudējumus cietušajā sabiedrībā.

| (8) | Divus pēdējos piemērus dēvēja par “Sanierungsklausel” (grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas klauzula). |
| --- | --- |

(8)

Divus pēdējos piemērus dēvēja par “Sanierungsklausel” (grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas klauzula).

| (9) | KStG 8. panta 4. punkts tika atcelts no 2008. gada 1. janvāra ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem (Unternehmensteuerreformgesetz). |
| --- | --- |

(9)

KStG 8. panta 4. punkts tika atcelts no 2008. gada 1. janvāra ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem (Unternehmensteuerreformgesetz).

| (10) | Ar šo pašu likumu tika ieviests jaunais KStG 8.c panta 1. punkts, kurā noteikti daudz stingrāki ierobežojumi nekā KStG 8. panta 4. punktā attiecībā uz zaudējumu pārnešanu uzņēmuma īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā. Saskaņā ar jauno noteikumu:






  a) | neizmantotus zaudējumus pilnībā atsavina, ja vairāk nekā 50 % akciju kapitāla, no dalības izrietošo tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību nodod iegādātājam; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ar šo pašu likumu tika ieviests jaunais KStG 8.c panta 1. punkts, kurā noteikti daudz stingrāki ierobežojumi nekā KStG 8. panta 4. punktā attiecībā uz zaudējumu pārnešanu uzņēmuma īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā. Saskaņā ar jauno noteikumu:

a)

neizmantotus zaudējumus pilnībā atsavina, ja vairāk nekā 50 % akciju kapitāla, no dalības izrietošo tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību nodod iegādātājam;

| b) | ja piecu gadu laikā tiek nodoti vairāk nekā 25 %, bet ne vairāk par 50 % akciju kapitāla, no dalības izrietošo tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, neizmantotos zaudējumus proporcionāli atsavina. |
| --- | --- |

b)

ja piecu gadu laikā tiek nodoti vairāk nekā 25 %, bet ne vairāk par 50 % akciju kapitāla, no dalības izrietošo tiesību, īpašumtiesību vai balsstiesību, neizmantotos zaudējumus proporcionāli atsavina.

| (11) | Sākotnēji jaunajā noteikumā nebija paredzēti izņēmumi pārstrukturēšanas procesā esošiem uzņēmumiem, kuri vienlaikus ir arī pakļauti būtiskām īpašumtiesību pārmaiņām. |
| --- | --- |

(11)

Sākotnēji jaunajā noteikumā nebija paredzēti izņēmumi pārstrukturēšanas procesā esošiem uzņēmumiem, kuri vienlaikus ir arī pakļauti būtiskām īpašumtiesību pārmaiņām.

| (12) | Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu, ko Vācijas parlaments pieņēma kopā ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem, nolūks tam, lai aizstātu KStG 8. panta 4. punktu ar jauno KStG 8.c panta 1. punktu, bija vienkāršot noteikumus (paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka KStG 8. panta 4. punkta praktiskā piemērošana radīja daudzus sarežģītus juridiskus jautājumus) un mērķtiecīgāk novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu (4). Likumdevējs apzinājās, ka pārmaiņas nozīmēja to, ka grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas gadījumā, kas savukārt norādīja uz īpašumtiesību pārmaiņām, zaudējumu pārnešana vairs nebūtu iespējama. Tomēr tas tika uzskatīts par pieņemamu risinājumu, jo nodokļu iestādes šādā situācijā varētu dzēst nodokļu parādus pēc taisnīguma apsvērumiem pat bez skaidra tiesību akta noteikuma (5). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu, ko Vācijas parlaments pieņēma kopā ar 2008. gada Likumu par reformām uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem, nolūks tam, lai aizstātu KStG 8. panta 4. punktu ar jauno KStG 8.c panta 1. punktu, bija vienkāršot noteikumus (paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka KStG 8. panta 4. punkta praktiskā piemērošana radīja daudzus sarežģītus juridiskus jautājumus) un mērķtiecīgāk novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu (4). Likumdevējs apzinājās, ka pārmaiņas nozīmēja to, ka grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas gadījumā, kas savukārt norādīja uz īpašumtiesību pārmaiņām, zaudējumu pārnešana vairs nebūtu iespējama. Tomēr tas tika uzskatīts par pieņemamu risinājumu, jo nodokļu iestādes šādā situācijā varētu dzēst nodokļu parādus pēc taisnīguma apsvērumiem pat bez skaidra tiesību akta noteikuma (5).

2.2.   Pasākums

| (13) | Ar KStG 8.c panta grozījumu 2009. gada jūnijā tika ieviests KStG 8.c panta 1.a punkts, kurā noteikts, ka zaudējumu pārnešana joprojām ir iespējama, ja grūtībās nonākušu uzņēmumu iegūst pārstrukturēšanas nolūkā. Šis grozījums bija daļa no Likuma par pilsoņu atvieglojumiem – Veselības apdrošināšanas fonds (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Jauno noteikumu atkal dēvē par Sanierungsklausel vai jauno Sanierungsklausel, lai to nošķirtu no tā priekšgājēja, proti, KStG 8. panta 4. punkta. Ar to tiek radīts nodokļu zaudējumu pārnešanas ierobežojuma izņēmums, kas tika ieviests no 2008. gada 1. janvāra ar KStG 8.c panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(13)

Ar KStG 8.c panta grozījumu 2009. gada jūnijā tika ieviests KStG 8.c panta 1.a punkts, kurā noteikts, ka zaudējumu pārnešana joprojām ir iespējama, ja grūtībās nonākušu uzņēmumu iegūst pārstrukturēšanas nolūkā. Šis grozījums bija daļa no Likuma par pilsoņu atvieglojumiem – Veselības apdrošināšanas fonds (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) (6). Jauno noteikumu atkal dēvē par Sanierungsklausel vai jauno Sanierungsklausel, lai to nošķirtu no tā priekšgājēja, proti, KStG 8. panta 4. punkta. Ar to tiek radīts nodokļu zaudējumu pārnešanas ierobežojuma izņēmums, kas tika ieviests no 2008. gada 1. janvāra ar KStG 8.c panta 1. punktu.

| (14) | Saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmums var pārnest zaudējumus, neskatoties uz tā līdzdalības pārmaiņām, kas atbilst KStG 8.c panta 1. punktam, ja tiek izpildītas šādas prasības:






  a) | iegāde atbilst uzņēmuma pārstrukturēšanas nolūkam (7); |
| --- | --- | --- |

(14)

Saskaņā ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmums var pārnest zaudējumus, neskatoties uz tā līdzdalības pārmaiņām, kas atbilst KStG 8.c panta 1. punktam, ja tiek izpildītas šādas prasības:

a)

iegāde atbilst uzņēmuma pārstrukturēšanas nolūkam (7);

| b) | uzņēmums iegādes laikā ir vai, iespējams, var būt maksātnespējīgs vai tam ir vai, iespējams, tam var būt pārmērīgu parādsaistību nasta (8); |
| --- | --- |

b)

uzņēmums iegādes laikā ir vai, iespējams, var būt maksātnespējīgs vai tam ir vai, iespējams, tam var būt pārmērīgu parādsaistību nasta (8);

| c) | ir saglabātas uzņēmuma uzņēmējdarbības pamatstruktūras, kam ir vajadzīgs:






  — | lai uzņēmums nepārkāptu vienošanos starp vadību un darbinieku pārstāvības komiteju (Betriebsvereinbarung) par darba vietu saglabāšanu vai |
| --- | --- | --- |

c)

ir saglabātas uzņēmuma uzņēmējdarbības pamatstruktūras, kam ir vajadzīgs:

—

lai uzņēmums nepārkāptu vienošanos starp vadību un darbinieku pārstāvības komiteju (Betriebsvereinbarung) par darba vietu saglabāšanu vai

| — | lai piecus gadus pēc iegādes tiktu saglabāti 80 % darbvietu (vidējo ikgadējo izdevumu par algām izteiksmē), vai |
| --- | --- |

—

lai piecus gadus pēc iegādes tiktu saglabāti 80 % darbvietu (vidējo ikgadējo izdevumu par algām izteiksmē), vai

| — | lai divpadsmit mēnešu laikā tiktu ieguldīti būtiski uzņēmējdarbības aktīvi vai tiktu norakstīti parādi, kuriem joprojām ir ekonomiska vērtība; uzņēmējdarbības aktīvi ir būtiski, jo tie veido vismaz 25 % no iepriekšējā finanšu gada aktīviem; tiek atrēķināta jebkura nodošana atpakaļ iegādātājai sabiedrībai pirmo trīs gadu laikā; |
| --- | --- |

—

lai divpadsmit mēnešu laikā tiktu ieguldīti būtiski uzņēmējdarbības aktīvi vai tiktu norakstīti parādi, kuriem joprojām ir ekonomiska vērtība; uzņēmējdarbības aktīvi ir būtiski, jo tie veido vismaz 25 % no iepriekšējā finanšu gada aktīviem; tiek atrēķināta jebkura nodošana atpakaļ iegādātājai sabiedrībai pirmo trīs gadu laikā;

| d) | uzņēmums nemaina darbības nozari piecus gadus pēc iegādes; |
| --- | --- |

d)

uzņēmums nemaina darbības nozari piecus gadus pēc iegādes;

| e) | uzņēmums iegādes laikā nav pārtraucis darbību. |
| --- | --- |

e)

uzņēmums iegādes laikā nav pārtraucis darbību.

| (15) | KStG 8.c panta 1.a punkts stājās spēkā 2009. gada 10. jūlijā, un to piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(15)

KStG 8.c panta 1.a punkts stājās spēkā 2009. gada 10. jūlijā, un to piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2008. gada 1. janvāra.

| (16) | Sākotnēji KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests uz noteiktu laiku – līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr 2009. gada 22. decembrī 2009. gada Likuma par izaugsmes paātrināšanu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) ietvaros Vācijas parlaments pieņēma noteikumu, ar ko no KStG tika svītrota atbilstīgā turpināmības klauzula. |
| --- | --- |

(16)

Sākotnēji KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests uz noteiktu laiku – līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr 2009. gada 22. decembrī 2009. gada Likuma par izaugsmes paātrināšanu (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) ietvaros Vācijas parlaments pieņēma noteikumu, ar ko no KStG tika svītrota atbilstīgā turpināmības klauzula.

| (17) | Jānorāda, ka pārnestos zaudējumus var pretstatīt vienīgi pārstrukturēšanas procesā esošā uzņēmuma peļņai. Iegādātājs uzņēmums nevar pretstatīt zaudējumus pats savai peļņai. |
| --- | --- |

(17)

Jānorāda, ka pārnestos zaudējumus var pretstatīt vienīgi pārstrukturēšanas procesā esošā uzņēmuma peļņai. Iegādātājs uzņēmums nevar pretstatīt zaudējumus pats savai peļņai.

| (18) | Tā tas ir, pat ja iegādātājs uzņēmums konsolidē savas nodokļu saistības grupu līmenī, jo pirmā KStG 15. panta pirmajā teikumā ir aizliegta zaudējumu pārnešana, ja kontrolēts meitasuzņēmums (Organgesellschaft) ir saistītas grupas (Organschaft) daļa (10). |
| --- | --- |

(18)

Tā tas ir, pat ja iegādātājs uzņēmums konsolidē savas nodokļu saistības grupu līmenī, jo pirmā KStG 15. panta pirmajā teikumā ir aizliegta zaudējumu pārnešana, ja kontrolēts meitasuzņēmums (Organgesellschaft) ir saistītas grupas (Organschaft) daļa (10).

| (19) | Tomēr saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem par uzņēmumu ienākuma nodokli šādus zaudējumus neatsavina, tos tikai “iesaldē” sabiedrības līmenī un var izmantot vienīgi tad, kad uzņēmums vairs nav konsolidēts. Šo “iesaldēto” zaudējumu pārnešanai nav laika ierobežojuma. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem par uzņēmumu ienākuma nodokli šādus zaudējumus neatsavina, tos tikai “iesaldē” sabiedrības līmenī un var izmantot vienīgi tad, kad uzņēmums vairs nav konsolidēts. Šo “iesaldēto” zaudējumu pārnešanai nav laika ierobežojuma.

| (20) | Iegādātājs uzņēmums netieši gūst labumu no KStG 8.c panta 1.a punkta, jo, kolīdz ir veiksmīgi pabeigts pārstrukturēšanas process, tiek samazināta pārstrukturētās sabiedrības nodokļu nasta. Turklāt iegādātājs uzņēmums, protams, var apvienot daļu savas darbības vai visu savu darbību iegādātajā uzņēmumā un līdz ar to izmantot pārnestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(20)

Iegādātājs uzņēmums netieši gūst labumu no KStG 8.c panta 1.a punkta, jo, kolīdz ir veiksmīgi pabeigts pārstrukturēšanas process, tiek samazināta pārstrukturētās sabiedrības nodokļu nasta. Turklāt iegādātājs uzņēmums, protams, var apvienot daļu savas darbības vai visu savu darbību iegādātajā uzņēmumā un līdz ar to izmantot pārnestos zaudējumus.

2.3.   
  KStG 8.c panta 1.a punkta un KStG 8. panta 4. punkta salīdzinājums

| (21) | KStG 8.c panta 1.a punktā norādītais jaunais noteikums atšķiras no iepriekšējā noteikuma, atceltā KStG 8. panta 4. punkta, vienā būtiskā aspektā, kas ir izšķirīgi svarīgs valsts atbalsta izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(21)

KStG 8.c panta 1.a punktā norādītais jaunais noteikums atšķiras no iepriekšējā noteikuma, atceltā KStG 8. panta 4. punkta, vienā būtiskā aspektā, kas ir izšķirīgi svarīgs valsts atbalsta izvērtēšanai.

| (22) | Saskaņā ar KStG 8.c panta 1. punktu uzņēmums atsavina savu zaudējumu pārnešanu, ja īpašumā citam nodod vairāk nekā pusi akciju, ja vien nav piemērojama Sanierungsklausel. Līdz ar to vispārīgais noteikums ir zaudējumu pārnešanas atsavināšana būtisku īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā. Pašreizējā Sanierungsklausel attiecīgi ir vispārīgā noteikuma izņēmums. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar KStG 8.c panta 1. punktu uzņēmums atsavina savu zaudējumu pārnešanu, ja īpašumā citam nodod vairāk nekā pusi akciju, ja vien nav piemērojama Sanierungsklausel. Līdz ar to vispārīgais noteikums ir zaudējumu pārnešanas atsavināšana būtisku īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā. Pašreizējā Sanierungsklausel attiecīgi ir vispārīgā noteikuma izņēmums.

| (23) | Saskaņā ar iepriekšējo KStG 8. panta 4. punktu vispārīgais noteikums bija zaudējumu pārnešanas turpinājums būtisku īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā, ja uzņēmums bija ekonomiski identisks. Šī izņēmuma nolūks bija novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu, piemēram, veicot tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar iepriekšējo KStG 8. panta 4. punktu vispārīgais noteikums bija zaudējumu pārnešanas turpinājums būtisku īpašumtiesību pārmaiņu gadījumā, ja uzņēmums bija ekonomiski identisks. Šī izņēmuma nolūks bija novērst tiesību normas nepareizu izmantošanu, piemēram, veicot tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS LĒMUMS

| (24) | Komisija 2010. gada 24. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2010. gada 24. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz šo pasākumu.

| (25) | Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši finansiāli droši uzņēmumi un uzņēmumi, kuri ir (potenciāli) maksātnespējīgi vai kuriem ir pārmērīgu parādsaistību nasta, sniedzot labumu tikai otrajam tipam. Attiecīgi šķita, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu tika veikta atkāpe no atsauces sistēmas, pēc kuras abu tipu uzņēmumi nebūtu atbilstīgi zaudējumu pārnešanai. Tādēļ Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka pasākums ir selektīvs un ir valsts atbalsts, jo šķita izpildīti LESD 107. panta 1. punkta priekšnosacījumi. Visbeidzot Komisija pauda savas šaubas par pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā (11), un ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā tas interpretēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (12) un Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (13). |
| --- | --- |

(25)

Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši finansiāli droši uzņēmumi un uzņēmumi, kuri ir (potenciāli) maksātnespējīgi vai kuriem ir pārmērīgu parādsaistību nasta, sniedzot labumu tikai otrajam tipam. Attiecīgi šķita, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu tika veikta atkāpe no atsauces sistēmas, pēc kuras abu tipu uzņēmumi nebūtu atbilstīgi zaudējumu pārnešanai. Tādēļ Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka pasākums ir selektīvs un ir valsts atbalsts, jo šķita izpildīti LESD 107. panta 1. punkta priekšnosacījumi. Visbeidzot Komisija pauda savas šaubas par pasākuma saderību ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā (11), un ar 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā tas interpretēts Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (12) un Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (13).

| (26) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (14). Komisija aicināja Vāciju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(26)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (14). Komisija aicināja Vāciju un ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (27) | Pēc formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Vācijas Federālā Finanšu ministrija uzdeva nodokļu iestādēm, kuras atbild par nodokļu iekasēšanu, pārtraukt piemērot KStG 8.c panta 1. a punktu, līdz Komisija lietā pieņems galīgo lēmumu, un informēt attiecīgās sabiedrības, ka nelabvēlīga Komisijas galīgā lēmuma gadījumā būs jāatgūst valsts atbalsts (15). |
| --- | --- |

(27)

Pēc formālās izmeklēšanas procedūras sākšanas Vācijas Federālā Finanšu ministrija uzdeva nodokļu iestādēm, kuras atbild par nodokļu iekasēšanu, pārtraukt piemērot KStG 8.c panta 1. a punktu, līdz Komisija lietā pieņems galīgo lēmumu, un informēt attiecīgās sabiedrības, ka nelabvēlīga Komisijas galīgā lēmuma gadījumā būs jāatgūst valsts atbalsts (15).

4.   VĀCIJAS PIEZĪMES

| (28) | Vācija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā paredzētais noteikums nav valsts atbalsts trīs iemeslu dēļ:






  a) | tas atbilst privātā tirgus kreditoru principam (skatīt 4.1. punktu); |
| --- | --- | --- |

(28)

Vācija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punktā paredzētais noteikums nav valsts atbalsts trīs iemeslu dēļ:

a)

tas atbilst privātā tirgus kreditoru principam (skatīt 4.1. punktu);

| b) | tas nav selektīvs (skatīt 4.2. punktu); |
| --- | --- |

b)

tas nav selektīvs (skatīt 4.2. punktu);

| c) | tas ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (skatīt 4.3. punktu). |
| --- | --- |

c)

tas ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (skatīt 4.3. punktu).

| (29) | Vācija turpmāk argumentē, ka jaunā Sanierungsklausel KStG 8.c panta 1.a punktā pēc būtības atbilst iepriekšējai Sanierungsklausel KStG 8. panta 4. punktā, ko Komisija nekad nav kritizējusi (skatīt 4.4. punktu), un ka vairākās citās dalībvalstīs bija ieviesti līdzīgi nodokļu noteikumi (skatīt 4.5. punktu). |
| --- | --- |

(29)

Vācija turpmāk argumentē, ka jaunā Sanierungsklausel KStG 8.c panta 1.a punktā pēc būtības atbilst iepriekšējai Sanierungsklausel KStG 8. panta 4. punktā, ko Komisija nekad nav kritizējusi (skatīt 4.4. punktu), un ka vairākās citās dalībvalstīs bija ieviesti līdzīgi nodokļu noteikumi (skatīt 4.5. punktu).

4.1.   Atbilstība privātā tirgus kreditoru principam

| (30) | Šo argumentu Vācijas iestādes pirmoreiz izvirzīja savā 2010. gada 2. jūlija vēstulē. Vācija apgalvo, ka privāto kreditoru principu var izmantot attiecībā uz nodokļu parādiem un kvazinodokļu parādiem (16). Tiek argumentēts, ka Vācijas valsts attiecības ar tās nodokļu maksātājiem ir salīdzināmas ar attiecībām starp privāto kreditoru un debitoru, kurus saista ilgtermiņa līgums, piemēram, īres līgums vai darba līgums. Raugoties no Vācijas iestāžu viedokļa, privātais kreditors kā ilgtermiņa līguma puse neveiktu daļu no turpmākajām prasībām, ja tas ļautu uzņēmumam pārņemt debitoru, tā nodrošinot, ka tiek turpināts ilgtermiņa līgums. |
| --- | --- |

(30)

Šo argumentu Vācijas iestādes pirmoreiz izvirzīja savā 2010. gada 2. jūlija vēstulē. Vācija apgalvo, ka privāto kreditoru principu var izmantot attiecībā uz nodokļu parādiem un kvazinodokļu parādiem (16). Tiek argumentēts, ka Vācijas valsts attiecības ar tās nodokļu maksātājiem ir salīdzināmas ar attiecībām starp privāto kreditoru un debitoru, kurus saista ilgtermiņa līgums, piemēram, īres līgums vai darba līgums. Raugoties no Vācijas iestāžu viedokļa, privātais kreditors kā ilgtermiņa līguma puse neveiktu daļu no turpmākajām prasībām, ja tas ļautu uzņēmumam pārņemt debitoru, tā nodrošinot, ka tiek turpināts ilgtermiņa līgums.

4.2.   Selektivitātes neesība

| (31) | Vācija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir vispārīgs pasākums, jo to var izmantot visi uzņēmumi neatkarīgi no to reģiona, jomas un lieluma. Vācija uzsver, ka jebkurš uzņēmums potenciāli var nonākt finansiālās grūtībās, ko tas nespēj pārvarēt, un pretendēt uz šī noteikuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(31)

Vācija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir vispārīgs pasākums, jo to var izmantot visi uzņēmumi neatkarīgi no to reģiona, jomas un lieluma. Vācija uzsver, ka jebkurš uzņēmums potenciāli var nonākt finansiālās grūtībās, ko tas nespēj pārvarēt, un pretendēt uz šī noteikuma piemērošanu.

| (32) | Vācijas iestādes norāda, ka pati Komisija savā 1998. gada paziņojumā par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem ir paudusi viedokli, ka, “ja turpmāk uzskaitītos pasākumus piemēro bez dalījuma visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai”, tad pasākumi, kas ir tikai tehniski nodokļu pasākumi, piemēram, noteikumi par zaudējumu pārnešanu, neesot selektīvi un ka “tas, ka daži uzņēmumi vai dažas nozares no šiem nodokļu pasākumiem gūst lielāku labumu, nenozīmē, ka tās ir pārkāpušas konkurences noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu” (17). |
| --- | --- |

(32)

Vācijas iestādes norāda, ka pati Komisija savā 1998. gada paziņojumā par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem ir paudusi viedokli, ka, “ja turpmāk uzskaitītos pasākumus piemēro bez dalījuma visiem uzņēmumiem un visu preču ražošanai”, tad pasākumi, kas ir tikai tehniski nodokļu pasākumi, piemēram, noteikumi par zaudējumu pārnešanu, neesot selektīvi un ka “tas, ka daži uzņēmumi vai dažas nozares no šiem nodokļu pasākumiem gūst lielāku labumu, nenozīmē, ka tās ir pārkāpušas konkurences noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu” (17).

| (33) | Vācija pauž viedokli, ka šie apsvērumi bija īpaši svarīgi nodokļu iniciatīvām pētniecībai un attīstībai, kā arī vides aizsardzībai, apmācībai un nodarbinātībai. Raugoties no Vācijas iestāžu viedokļa, nodokļu noteikumi, ar kuriem tiek sniegtas priekšrocības uzņēmumiem, kas velta īpašas pūles darbībai šajās jomās, nav selektīvi, jo tie attiecas uz visiem uzņēmumiem, pat ja de facto lielāku labumu no tiem gūst konkrētās jomās aktīvi uzņēmumi, nevis citi. Atbilstīgi Vācijas viedoklim tāds pats pamatojums būtu jāpiemēro nodokļu noteikumiem, ar kuriem sniedz priekšrocības grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ko iegādājas, lai pārstrukturētu. |
| --- | --- |

(33)

Vācija pauž viedokli, ka šie apsvērumi bija īpaši svarīgi nodokļu iniciatīvām pētniecībai un attīstībai, kā arī vides aizsardzībai, apmācībai un nodarbinātībai. Raugoties no Vācijas iestāžu viedokļa, nodokļu noteikumi, ar kuriem tiek sniegtas priekšrocības uzņēmumiem, kas velta īpašas pūles darbībai šajās jomās, nav selektīvi, jo tie attiecas uz visiem uzņēmumiem, pat ja de facto lielāku labumu no tiem gūst konkrētās jomās aktīvi uzņēmumi, nevis citi. Atbilstīgi Vācijas viedoklim tāds pats pamatojums būtu jāpiemēro nodokļu noteikumiem, ar kuriem sniedz priekšrocības grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ko iegādājas, lai pārstrukturētu.

| (34) | Vācija argumentē, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir pieņēmušas to, ka pasākums, no kura gūst labumu vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi, principā var būt vispārīgs pasākums, kas nav selektīvs. Šajā saistībā Vācija vispirms citē spriedumu lietā DMT, kurā Tiesa attiecībā uz Beļģijas maksājumu mehānismu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nolēma, ka: (18)

  “Francijas valdība argumentē, ka maksājumu mehānismi attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām nav valsts atbalsts, ja visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tos piešķir vienādos apstākļos. Saskaņā ar regulējumu, kas ir ieviests ar Beļģijas tiesību aktiem, šķiet, ka tā tas ir. Tomēr Komisija apgalvo, ka ONSS piemīt rīcības brīvība saistībā ar maksājumu mehānismu piešķiršanu.
  No Līguma 92. panta 1. punkta izriet, ka vispārīgie pasākumi, ar kuriem nesniedz priekšrocības vienīgi konkrētiem uzņēmumiem vai vienīgi konkrētu preču ražošanai, neatbilst šim noteikumam. Turpretim, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (šajā nolūkā skatīt spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija, [1996], Recueil, I-4551. lpp., 23. un 24. punkts).
  Pamata lietas valsts tiesai ir jānosaka, vai ONSS pilnvarās piešķirt maksājumu mehānismus ir rīcības brīvība vai tās nav, un, ja tās nav, jānosaka, vai ONSS piešķirto maksājumu mehānismu raksturs ir vispārīgs vai arī ar tiem tiek sniegtas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.” |
| --- | --- |

(34)

Vācija argumentē, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir pieņēmušas to, ka pasākums, no kura gūst labumu vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi, principā var būt vispārīgs pasākums, kas nav selektīvs. Šajā saistībā Vācija vispirms citē spriedumu lietā DMT, kurā Tiesa attiecībā uz Beļģijas maksājumu mehānismu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nolēma, ka: (18)

“Francijas valdība argumentē, ka maksājumu mehānismi attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām nav valsts atbalsts, ja visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tos piešķir vienādos apstākļos. Saskaņā ar regulējumu, kas ir ieviests ar Beļģijas tiesību aktiem, šķiet, ka tā tas ir. Tomēr Komisija apgalvo, ka ONSS piemīt rīcības brīvība saistībā ar maksājumu mehānismu piešķiršanu.

No Līguma 92. panta 1. punkta izriet, ka vispārīgie pasākumi, ar kuriem nesniedz priekšrocības vienīgi konkrētiem uzņēmumiem vai vienīgi konkrētu preču ražošanai, neatbilst šim noteikumam. Turpretim, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (šajā nolūkā skatīt spriedumu lietā C-241/94 Francija/Komisija, [1996], Recueil, I-4551. lpp., 23. un 24. punkts).

Pamata lietas valsts tiesai ir jānosaka, vai ONSS pilnvarās piešķirt maksājumu mehānismus ir rīcības brīvība vai tās nav, un, ja tās nav, jānosaka, vai ONSS piešķirto maksājumu mehānismu raksturs ir vispārīgs vai arī ar tiem tiek sniegtas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem.”

| (35) | Vācija arī citē spriedumu lietā HAMSA, kurā Spānijas iestādes argumentēja, ka pasākums nav selektīvs, jo tas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Par šo punktu Vispārējā tiesa nolēma, ka: (19)

  “Šajā lietā nav pieņemams arguments, uz kura balstījās prasītājs un Spānijas Karaliste, ka ar Spānijas 1922. gada 26. jūlija Likumu par maksājumu apturēšanu ir ieviesta vispārīga procedūra, kas ir piemērojama visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Lai arī ir taisnība, ka likumā nav paredzētas pilnvaras selektīvi piemērot tiesību normas par labu konkrētām uzņēmumu kategorijām vai darbības jomām, ir jāatceras, ka Komisijas kritizētā parādu atlaišana izriet nevis automātiski no likuma piemērošanas, bet no attiecīgo valsts iestāžu patvaļīgas izvēles. Turklāt tā ir iedibinātā judikatūra, ka, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (spriedums lietā C-256/97 DM Transport, [1999], Recueil, I-3913. lpp., 27. pants).” |
| --- | --- |

(35)

Vācija arī citē spriedumu lietā HAMSA, kurā Spānijas iestādes argumentēja, ka pasākums nav selektīvs, jo tas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Par šo punktu Vispārējā tiesa nolēma, ka: (19)

“Šajā lietā nav pieņemams arguments, uz kura balstījās prasītājs un Spānijas Karaliste, ka ar Spānijas 1922. gada 26. jūlija Likumu par maksājumu apturēšanu ir ieviesta vispārīga procedūra, kas ir piemērojama visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Lai arī ir taisnība, ka likumā nav paredzētas pilnvaras selektīvi piemērot tiesību normas par labu konkrētām uzņēmumu kategorijām vai darbības jomām, ir jāatceras, ka Komisijas kritizētā parādu atlaišana izriet nevis automātiski no likuma piemērošanas, bet no attiecīgo valsts iestāžu patvaļīgas izvēles. Turklāt tā ir iedibinātā judikatūra, ka, ja iestādei, kura piešķir finansiālu palīdzību, ir tāda rīcības brīvība, kas tai ļauj izvēlēties saņēmējus vai nosacījumus, ar kādiem tiek sniegta finansiāla palīdzība, šo palīdzību nevar uzskatīt par tādu, kas pēc sava rakstura ir vispārīga (spriedums lietā C-256/97 DM Transport, [1999], Recueil, I-3913. lpp., 27. pants).”

| (36) | Vācijas iestādes argumentē, ka, atšķirībā no pasākumiem DMT un HAMSA gadījumā, KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēta valsts iestāžu patvaļīga izvēle, bet tā piemērošana automātiski izriet no likuma. Tādēļ, piemērojot a contrario argumentu, KStG 8.c panta 1.a punkts nav selektīvs. |
| --- | --- |

(36)

Vācijas iestādes argumentē, ka, atšķirībā no pasākumiem DMT un HAMSA gadījumā, KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēta valsts iestāžu patvaļīga izvēle, bet tā piemērošana automātiski izriet no likuma. Tādēļ, piemērojot a contrario argumentu, KStG 8.c panta 1.a punkts nav selektīvs.

| (37) | Vācija arī pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir daļa no Vācijas maksātnespējas likuma noteikumu kopuma. Proti, uzņēmuma atbilstība ir balstīta uz jēdzieniem “maksātnespēja”, “maksātnespējas risks” un “pārmērīgu parādsaistību nasta”, kuri ir definēti InsO un ar kuriem sniedz pamatojumu maksātnespējas procedūru sākšanai. |
| --- | --- |

(37)

Vācija arī pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir daļa no Vācijas maksātnespējas likuma noteikumu kopuma. Proti, uzņēmuma atbilstība ir balstīta uz jēdzieniem “maksātnespēja”, “maksātnespējas risks” un “pārmērīgu parādsaistību nasta”, kuri ir definēti InsO un ar kuriem sniedz pamatojumu maksātnespējas procedūru sākšanai.

| (38) | Par selektivitātes jautājumu Vācija secina, ka Komisijas viedoklis nozīmētu, ka jebkurš nodokļu samazinājums ir valsts atbalsts, pat ja tas ir vispārīgi piemērojams, un ka šāda nostāja pārkāpj LESD. |
| --- | --- |

(38)

Par selektivitātes jautājumu Vācija secina, ka Komisijas viedoklis nozīmētu, ka jebkurš nodokļu samazinājums ir valsts atbalsts, pat ja tas ir vispārīgi piemērojams, un ka šāda nostāja pārkāpj LESD.

4.3.   Pamatojums ar nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru

| (39) | Vācija pauž viedokli, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu radītais atbrīvojums tiek pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Tā apgalvo, ka ir objektīva atšķirība starp grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kam ir vajadzīga pārstrukturēšana, un citiem uzņēmumiem un ka šī objektīvā atšķirība ir pamatojums atšķirīgai attieksmei pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri ir iegūti, lai tos pārstrukturētu. Vācijas iestādes balsta savu argumentu uz trim apsvērumiem. |
| --- | --- |

(39)

Vācija pauž viedokli, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu radītais atbrīvojums tiek pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. Tā apgalvo, ka ir objektīva atšķirība starp grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kam ir vajadzīga pārstrukturēšana, un citiem uzņēmumiem un ka šī objektīvā atšķirība ir pamatojums atšķirīgai attieksmei pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kuri ir iegūti, lai tos pārstrukturētu. Vācijas iestādes balsta savu argumentu uz trim apsvērumiem.

| (40) | Pirmkārt, lai gan finansiāli drošiem uzņēmumiem ir izvēle starp finansējuma meklēšanu kapitāla tirgos un tāda uzņēmuma meklēšanu, kas tos iegādātos, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir tikai pēdējā iespēja, jo tie nespēs palielināt parādu kapitāla tirgū vai saņemt bankas aizdevumu. Tādēļ grūtībās nonākuši uzņēmumi sistemātiski zaudēs iespēju pārnest savus zaudējumus, kurpretim stabiliem uzņēmumiem vienmēr ir izvēle starp parādu finansēšanu un pircēja meklēšanu. |
| --- | --- |

(40)

Pirmkārt, lai gan finansiāli drošiem uzņēmumiem ir izvēle starp finansējuma meklēšanu kapitāla tirgos un tāda uzņēmuma meklēšanu, kas tos iegādātos, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ir tikai pēdējā iespēja, jo tie nespēs palielināt parādu kapitāla tirgū vai saņemt bankas aizdevumu. Tādēļ grūtībās nonākuši uzņēmumi sistemātiski zaudēs iespēju pārnest savus zaudējumus, kurpretim stabiliem uzņēmumiem vienmēr ir izvēle starp parādu finansēšanu un pircēja meklēšanu.

| (41) | Otrkārt, KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi, nav vajadzīga zaudējumu pārnešanas izslēgšana situācijās, kad iegādes nolūks ir pārstrukturēšana, nevis vienkārši nodokļu optimizācija. Bez KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktā ierobežojuma finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādei, lai tos pārstrukturētu, t. i., ja būtu iekļauta arī iegāde ar citu pamatojumu, vairs nevarētu saglabāt ratio legis. |
| --- | --- |

(41)

Otrkārt, KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi, nav vajadzīga zaudējumu pārnešanas izslēgšana situācijās, kad iegādes nolūks ir pārstrukturēšana, nevis vienkārši nodokļu optimizācija. Bez KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktā ierobežojuma finansiālās grūtībās nonākušu uzņēmumu iegādei, lai tos pārstrukturētu, t. i., ja būtu iekļauta arī iegāde ar citu pamatojumu, vairs nevarētu saglabāt ratio legis.

| (42) | Treškārt, KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmuma līdzdalības pārdošanas cena balstās vienīgi uz uzņēmuma ekonomisko vērtību un ka nodokļu optimizācijai uzkrāto zaudējumu vērtība neietekmē pārdošanas cenu. Savukārt, veicot grūtībās nonākuša uzņēmuma iegādi, lai to pārstrukturētu, uzkrāto zaudējumu iespējamai vērtībai nav īpašas nozīmes. Lai pamatotu šo argumentu, Vācija uzsver, ka grāmatveži komerciālo grupu pārskatos nenosaka nekādu vērtību nestabila uzņēmuma potenciāliem pārnestiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(42)

Treškārt, KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir nodrošināt, ka uzņēmuma līdzdalības pārdošanas cena balstās vienīgi uz uzņēmuma ekonomisko vērtību un ka nodokļu optimizācijai uzkrāto zaudējumu vērtība neietekmē pārdošanas cenu. Savukārt, veicot grūtībās nonākuša uzņēmuma iegādi, lai to pārstrukturētu, uzkrāto zaudējumu iespējamai vērtībai nav īpašas nozīmes. Lai pamatotu šo argumentu, Vācija uzsver, ka grāmatveži komerciālo grupu pārskatos nenosaka nekādu vērtību nestabila uzņēmuma potenciāliem pārnestiem zaudējumiem.

| (43) | Šo triju iemeslu dēļ Vācija uzskata, ka, pat ja KStG 8.c panta 1.a punkts būtu prima facie selektīvs, tas katrā ziņā ir pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru. |
| --- | --- |

(43)

Šo triju iemeslu dēļ Vācija uzskata, ka, pat ja KStG 8.c panta 1.a punkts būtu prima facie selektīvs, tas katrā ziņā ir pamatots ar Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas būtību un vispārējo struktūru.

4.4.   Saikne starp jauno un iepriekšējo Sanierungsklausel

| (44) | Vācija secina, ka, piemērojot no 2008. gada 1. janvāra jauno KStG 8.c panta noteikumu, ar to vienlaikus tika atcelts un aizstāts līdzīgs noteikums, proti, KStG 8. panta 4. punkta noteikums. Abiem noteikumiem ir viens mērķis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi. |
| --- | --- |

(44)

Vācija secina, ka, piemērojot no 2008. gada 1. janvāra jauno KStG 8.c panta noteikumu, ar to vienlaikus tika atcelts un aizstāts līdzīgs noteikums, proti, KStG 8. panta 4. punkta noteikums. Abiem noteikumiem ir viens mērķis, t. i., novērst tirdzniecību ar fiktīviem uzņēmumiem, kam ir uzkrāti zaudējumi.

| (45) | Vācija norāda, ka Komisija nekad nav paudusi bažas attiecībā uz KStG 8. panta 4. punktu un ka tādēļ, šķiet, šajā noteikumā nav valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(45)

Vācija norāda, ka Komisija nekad nav paudusi bažas attiecībā uz KStG 8. panta 4. punktu un ka tādēļ, šķiet, šajā noteikumā nav valsts atbalsta.

| (46) | Tādēļ saistībā ar iepriekš minēto Vācija uzskata Komisijas nostāju par nekonsekventu. |
| --- | --- |

(46)

Tādēļ saistībā ar iepriekš minēto Vācija uzskata Komisijas nostāju par nekonsekventu.

4.5.   Līdzīgi noteikumi citās nodokļu sistēmās

| (47) | Vācija ir uzsvērusi, ka daudzās citās dalībvalstīs ir ar KStG 8.c panta 1.a punktu salīdzināmi noteikumi. Piemēri ir Austrija, Beļģija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande un Somija. Tā norāda, ka Komisija nav veikusi nekādas darbības pret šīm dalībvalstīm, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, lai gan starp sistēmām pastāv būtiska līdzība. |
| --- | --- |

(47)

Vācija ir uzsvērusi, ka daudzās citās dalībvalstīs ir ar KStG 8.c panta 1.a punktu salīdzināmi noteikumi. Piemēri ir Austrija, Beļģija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande un Somija. Tā norāda, ka Komisija nav veikusi nekādas darbības pret šīm dalībvalstīm, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, lai gan starp sistēmām pastāv būtiska līdzība.

| (48) | Attiecībā uz procedūras sākšanas lēmuma 34. punktu, kurā ir izklāstītas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz Francijas sistēmu, Vācija izceļ to, ka Vācijas sistēma atšķiras no Francijas sistēmas, kas attiecas tikai uz konkrētām ekonomikas nozarēm un sniedz pilnu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz procedūras sākšanas lēmuma 34. punktu, kurā ir izklāstītas Komisijas veiktās darbības attiecībā uz Francijas sistēmu, Vācija izceļ to, ka Vācijas sistēma atšķiras no Francijas sistēmas, kas attiecas tikai uz konkrētām ekonomikas nozarēm un sniedz pilnu atbrīvojumu no uzņēmumu ienākuma nodokļa.

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (49) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko dalībvalsts jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(49)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko dalībvalsts jebkādā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

5.1.   Valsts līdzekļi un valsts atbildība

| (50) | Pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem, un valstij ir jābūt atbildīgai par valsts resursu izmantojumu. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patērēšanai fiskālo izdevumu veidā. Ļaujot uzņēmumiem samazināt to uzņēmumu ienākuma nodokļa nastu zaudējumu pārnešanas veidā, Vācija neiekasē ieņēmumus, un tas ir valsts atbalsts. Vācija ir informējusi Komisiju, ka pasākuma īstenošana varētu radīt 900 miljonu euro lielu iztrūkumu katru gadu. Tā kā pasākums nozīmē valsts līdzekļu zaudējumu, to attiecīgi piešķir no valsts līdzekļiem. Atbalstu piešķir ar likumu, un tādēļ valsts par to ir atbildīga. |
| --- | --- |

(50)

Pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem, un valstij ir jābūt atbildīgai par valsts resursu izmantojumu. Nodokļu ieņēmumu zaudējums ir līdzvērtīgs valsts līdzekļu patērēšanai fiskālo izdevumu veidā. Ļaujot uzņēmumiem samazināt to uzņēmumu ienākuma nodokļa nastu zaudējumu pārnešanas veidā, Vācija neiekasē ieņēmumus, un tas ir valsts atbalsts. Vācija ir informējusi Komisiju, ka pasākuma īstenošana varētu radīt 900 miljonu euro lielu iztrūkumu katru gadu. Tā kā pasākums nozīmē valsts līdzekļu zaudējumu, to attiecīgi piešķir no valsts līdzekļiem. Atbalstu piešķir ar likumu, un tādēļ valsts par to ir atbildīga.

5.2.   Selektīva priekšrocība

| (51) | Turklāt pasākumam ir jāsniedz saņēmējam selektīva priekšrocība. Tā ir iedibinātā judikatūra, ka atbalsta jēdzienā ir ietverti ne tikai pozitīvie ieguvumi, bet arī rīcība, ar ko dažādos veidos samazina parasti uzņēmuma budžetā iekļaujamās izmaksas (20). |
| --- | --- |

(51)

Turklāt pasākumam ir jāsniedz saņēmējam selektīva priekšrocība. Tā ir iedibinātā judikatūra, ka atbalsta jēdzienā ir ietverti ne tikai pozitīvie ieguvumi, bet arī rīcība, ar ko dažādos veidos samazina parasti uzņēmuma budžetā iekļaujamās izmaksas (20).

| (52) | Atbilstīgi KStG 8.c panta 1. punktam konkrētas pārmaiņas uzņēmuma īpašumtiesību struktūrā nozīmē daļēju vai pilnīgu iespējas atsavināšanu attiecībā uz iespēju pārnest iepriekšējos zaudējumus nodokļu maksāšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(52)

Atbilstīgi KStG 8.c panta 1. punktam konkrētas pārmaiņas uzņēmuma īpašumtiesību struktūrā nozīmē daļēju vai pilnīgu iespējas atsavināšanu attiecībā uz iespēju pārnest iepriekšējos zaudējumus nodokļu maksāšanas nolūkā.

| (53) | Ar KStG 8.c panta 1.a punktu tiek radīts tāds izņēmums šajā noteikumā, ka pārmaiņas īpašumtiesībās attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu un ka tās izdara pārstrukturēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(53)

Ar KStG 8.c panta 1.a punktu tiek radīts tāds izņēmums šajā noteikumā, ka pārmaiņas īpašumtiesībās attiecas uz grūtībās nonākušu uzņēmumu un ka tās izdara pārstrukturēšanas nolūkā.

| (54) | Tādēļ ar KStG 8.c panta 1.a punktu varētu piešķirt selektīvu priekšrocību uzņēmumiem, kuri izpilda šos nosacījumus, jo tas ļauj tiem iepriekšējos zaudējumus pretstatīt turpmākai peļņai ar nolūku aprēķināt savus ar nodokļiem apliekamos ienākumus. |
| --- | --- |

(54)

Tādēļ ar KStG 8.c panta 1.a punktu varētu piešķirt selektīvu priekšrocību uzņēmumiem, kuri izpilda šos nosacījumus, jo tas ļauj tiem iepriekšējos zaudējumus pretstatīt turpmākai peļņai ar nolūku aprēķināt savus ar nodokļiem apliekamos ienākumus.

| (55) | Kā izskaidrots 28. apsvērumā, Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punktā nav šādas selektīvas priekšrocības trīs iemeslu dēļ:






  a) | KStG 8.c panta 1.a punkts atbilst privātā tirgus kreditoru principam (5.2.1. punkts); |
| --- | --- | --- |

(55)

Kā izskaidrots 28. apsvērumā, Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punktā nav šādas selektīvas priekšrocības trīs iemeslu dēļ:

a)

KStG 8.c panta 1.a punkts atbilst privātā tirgus kreditoru principam (5.2.1. punkts);

| b) | KStG 8.c panta 1.a punkts nav prima facie selektīvs (5.2.2. punkts); |
| --- | --- |

b)

KStG 8.c panta 1.a punkts nav prima facie selektīvs (5.2.2. punkts);

| c) | KStG 8.c panta 1.a punkts ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (5.2.3. punkts). |
| --- | --- |

c)

KStG 8.c panta 1.a punkts ir pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (5.2.3. punkts).

| (56) | Vācija arī uzsver, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir līdzīgs savam priekšgājējam KStG 8. panta 4. punktam (skatīt 5.2.4. punktu) un ka citās dalībvalstīs ir līdzīgi noteikumi (skatīt 5.2.5. punktu). |
| --- | --- |

(56)

Vācija arī uzsver, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir līdzīgs savam priekšgājējam KStG 8. panta 4. punktam (skatīt 5.2.4. punktu) un ka citās dalībvalstīs ir līdzīgi noteikumi (skatīt 5.2.5. punktu).

5.2.1.   Iespēja piemērot privātā tirgus kreditoru principu

| (57) | Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkts atbilst privātā tirgus kreditoru principam, jo tas atbilst tam, kā rīkojas privātā tirgus kreditors, kam ir ilgtermiņa līgumattiecības ar debitoru. |
| --- | --- |

(57)

Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkts atbilst privātā tirgus kreditoru principam, jo tas atbilst tam, kā rīkojas privātā tirgus kreditors, kam ir ilgtermiņa līgumattiecības ar debitoru.

| (58) | Komisija uzskata, ka šis apgalvojums ir nepamatots vairāku iemeslu dēļ. Saskaņā ar Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūru privātā tirgus kreditoru princips ir piemērojams vienīgi tad, ja valsts darbojas kā ekonomikas dalībniece, nevis tad, ja tā izmanto savas privilēģijas kā valsts sektora iestāde (21). Šajā gadījumā valsts izmanto savu monopolstāvokli nodokļu jomā, darbodamās kā valsts sektora iestāde. |
| --- | --- |

(58)

Komisija uzskata, ka šis apgalvojums ir nepamatots vairāku iemeslu dēļ. Saskaņā ar Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūru privātā tirgus kreditoru princips ir piemērojams vienīgi tad, ja valsts darbojas kā ekonomikas dalībniece, nevis tad, ja tā izmanto savas privilēģijas kā valsts sektora iestāde (21). Šajā gadījumā valsts izmanto savu monopolstāvokli nodokļu jomā, darbodamās kā valsts sektora iestāde.

| (59) | Komisija pauž viedokli, pirmkārt, ka Vācijas citētā judikatūra nemaina šo vērtējumu. KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz nodokļu parāda izveidi, kurpretim fakti, kas noteica Tiesas spriedumus lietās Spānija/Komisija (22) un DMT
   (23), attiecās uz situācijām, kad vadībai bija iespēja atcelt pašreizējos nodokļu parādus. Tādēļ šajā gadījumā privātā tirgus kreditoru princips nav piemērojams. |
| --- | --- |

(59)

Komisija pauž viedokli, pirmkārt, ka Vācijas citētā judikatūra nemaina šo vērtējumu. KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz nodokļu parāda izveidi, kurpretim fakti, kas noteica Tiesas spriedumus lietās Spānija/Komisija (22) un DMT
   (23), attiecās uz situācijām, kad vadībai bija iespēja atcelt pašreizējos nodokļu parādus. Tādēļ šajā gadījumā privātā tirgus kreditoru princips nav piemērojams.

| (60) | Otrkārt, pat ja tas būtu piemērojams (ko Komisija apstrīd), Komisija norāda, ka nodokļu priekšrocību piešķir automātiski, iepriekš neizvērtējot kopējos zaudējumus (kas nosaka turpmākā nodokļu samazinājuma maksimālo apmēru), saņēmēja izredzes atgūt dzīvotspēju vai arī to, vai debitors ir stratēģiski nozīmīgs. Privātā tirgus kreditors vispārīgos noteikumos un nosacījumos nenodrošinātu šādu automātisku atbrīvojumu no turpmākajiem parādiem, iepriekš nezinot atbrīvojuma iespējamo apmēru, debitora finansiālās izredzes un tā stratēģisko nozīmību. |
| --- | --- |

(60)

Otrkārt, pat ja tas būtu piemērojams (ko Komisija apstrīd), Komisija norāda, ka nodokļu priekšrocību piešķir automātiski, iepriekš neizvērtējot kopējos zaudējumus (kas nosaka turpmākā nodokļu samazinājuma maksimālo apmēru), saņēmēja izredzes atgūt dzīvotspēju vai arī to, vai debitors ir stratēģiski nozīmīgs. Privātā tirgus kreditors vispārīgos noteikumos un nosacījumos nenodrošinātu šādu automātisku atbrīvojumu no turpmākajiem parādiem, iepriekš nezinot atbrīvojuma iespējamo apmēru, debitora finansiālās izredzes un tā stratēģisko nozīmību.

| (61) | Treškārt, Komisija norāda, ka atšķirībā no ilgtermiņa līgumattiecībām KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas nevis uz atbrīvojumu no pašreizējiem parādiem, bet gan uz iespējamu turpmāko tādu nodokļu samazinājumu, kuri varētu rasties, līdzko būtu atjaunota debitora finansiālā stabilitāte. Citiem vārdiem izsakoties, ja valsts atļauj zaudējumu pārnešanu, nav nesamaksātu parādu. |
| --- | --- |

(61)

Treškārt, Komisija norāda, ka atšķirībā no ilgtermiņa līgumattiecībām KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas nevis uz atbrīvojumu no pašreizējiem parādiem, bet gan uz iespējamu turpmāko tādu nodokļu samazinājumu, kuri varētu rasties, līdzko būtu atjaunota debitora finansiālā stabilitāte. Citiem vārdiem izsakoties, ja valsts atļauj zaudējumu pārnešanu, nav nesamaksātu parādu.

| (62) | Ceturtkārt, Komisija secina, ka parasti maksātnespējas gadījumā debitora uzņēmējdarbību pārņem cits uzņēmums. Tā kā valstij nodokļu jomā ir monopolstāvoklis, tā spēs iekasēt nodokļus no šī otra uzņēmuma. Tādēļ tirgū esošo debitoru aizstās cits debitors. Atšķirībā no privātā tirgus kreditoru darbības, jēdzienam “pašreizējā klienta lojalitāte” nav ietekmes uz valsts lēmumu. |
| --- | --- |

(62)

Ceturtkārt, Komisija secina, ka parasti maksātnespējas gadījumā debitora uzņēmējdarbību pārņem cits uzņēmums. Tā kā valstij nodokļu jomā ir monopolstāvoklis, tā spēs iekasēt nodokļus no šī otra uzņēmuma. Tādēļ tirgū esošo debitoru aizstās cits debitors. Atšķirībā no privātā tirgus kreditoru darbības, jēdzienam “pašreizējā klienta lojalitāte” nav ietekmes uz valsts lēmumu.

| (63) | Komisija secina, ka privātā tirgus kreditoru princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo valsts ir rīkojusies, izmantojot savas privilēģijas jomā, kas ir valsts politikas kompetencē, nevis kā ekonomikas dalībniece. Pat ja šajā gadījumā būtu piemērojams privātā tirgus kreditoru princips, Komisija ir parādījusi, ka privātais kreditors ilgtermiņa līgumattiecībās, ja tas būtu valsts vietā, nebūtu pieņēmis pasākumu, kas būtu līdzīgs KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktajam. |
| --- | --- |

(63)

Komisija secina, ka privātā tirgus kreditoru princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo valsts ir rīkojusies, izmantojot savas privilēģijas jomā, kas ir valsts politikas kompetencē, nevis kā ekonomikas dalībniece. Pat ja šajā gadījumā būtu piemērojams privātā tirgus kreditoru princips, Komisija ir parādījusi, ka privātais kreditors ilgtermiņa līgumattiecībās, ja tas būtu valsts vietā, nebūtu pieņēmis pasākumu, kas būtu līdzīgs KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktajam.

5.2.2.   “Prima facie” selektivitāte

| (64) | Saskaņā ar EKT judikatūru attiecībā uz nodokļu pasākuma selektivitāti LESD 107. panta 1. punktā ir prasīts izvērtēt, vai saskaņā ar likumā paredzētu konkrētu shēmu valsts pasākums ir tāds, kas sniedz priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kuri, ņemot vērā minētās shēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā (24). |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar EKT judikatūru attiecībā uz nodokļu pasākuma selektivitāti LESD 107. panta 1. punktā ir prasīts izvērtēt, vai saskaņā ar likumā paredzētu konkrētu shēmu valsts pasākums ir tāds, kas sniedz priekšrocības “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai” salīdzinājumā ar pārējiem, kuri, ņemot vērā minētās shēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā (24).

| (65) | Tādēļ, novērtējot nodokļu noteikuma selektivitāti, Komisijai vispirms ir jānosaka vispārīgie vai “parastie” noteikumi, kuri ir piemērojami aplikšanas ar nodokļiem jomā saskaņā ar pastāvošo nodokļu sistēmu (“atsauces sistēma”). Tad tai jānosaka, vai pasākums ir atsauces sistēmas izņēmums, nošķirot ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts nodokļu sistēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(65)

Tādēļ, novērtējot nodokļu noteikuma selektivitāti, Komisijai vispirms ir jānosaka vispārīgie vai “parastie” noteikumi, kuri ir piemērojami aplikšanas ar nodokļiem jomā saskaņā ar pastāvošo nodokļu sistēmu (“atsauces sistēma”). Tad tai jānosaka, vai pasākums ir atsauces sistēmas izņēmums, nošķirot ekonomikas dalībniekus, kuri, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts nodokļu sistēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā.

5.2.2.1.   Atsauces sistēma

| (66) | Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma tās pašreizējā veidā un, jo sevišķi, noteikumi par nodokļu zaudējumu pārnešanu uzņēmumiem, kuros veic to līdzdalības pārmaiņas, kas ir noteiktas KStG 8.c panta 1. punktā. Kā aprakstīts 10. apsvērumā iepriekš, saskaņā ar šo noteikumu neizmantotos zaudējumus pilnībā atsavina, ja iegādātājam nodod vairāk nekā 50 % īpašumtiesību; tos atsavina pro rata, ja piecu gadu laikā ir nodoti vairāk nekā 25 %, bet mazāk nekā 50 % īpašumtiesību. Tādēļ Komisija secina, ka zaudējumu atsavināšana ir vispārīgs noteikums, t. i., atsauces sistēma, ja notiek pārmaiņas uzņēmuma īpašumtiesībās. |
| --- | --- |

(66)

Komisija uzskata, ka atsauces sistēma ir Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma tās pašreizējā veidā un, jo sevišķi, noteikumi par nodokļu zaudējumu pārnešanu uzņēmumiem, kuros veic to līdzdalības pārmaiņas, kas ir noteiktas KStG 8.c panta 1. punktā. Kā aprakstīts 10. apsvērumā iepriekš, saskaņā ar šo noteikumu neizmantotos zaudējumus pilnībā atsavina, ja iegādātājam nodod vairāk nekā 50 % īpašumtiesību; tos atsavina pro rata, ja piecu gadu laikā ir nodoti vairāk nekā 25 %, bet mazāk nekā 50 % īpašumtiesību. Tādēļ Komisija secina, ka zaudējumu atsavināšana ir vispārīgs noteikums, t. i., atsauces sistēma, ja notiek pārmaiņas uzņēmuma īpašumtiesībās.

| (67) | Komisija norāda, ka tā jau ir izmantojusi KStG 8.c panta 1. punktu par atsauces sistēmu vienā no iepriekšējiem gadījumiem (25). Tajā Komisija atzina par nesaderīgu ar iekšējo tirgu KStG 8.c panta 1. punkta izņēmumu, ar ko uzņēmumiem, kurus ieguvuši riska kapitāla uzņēmumi, atļauj pārnest zaudējumus, kaut arī notikusi īpašumtiesību maiņa. Minētajā lēmumā izstrādātais pamatojums ir piemērojams arī šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norāda, ka tā jau ir izmantojusi KStG 8.c panta 1. punktu par atsauces sistēmu vienā no iepriekšējiem gadījumiem (25). Tajā Komisija atzina par nesaderīgu ar iekšējo tirgu KStG 8.c panta 1. punkta izņēmumu, ar ko uzņēmumiem, kurus ieguvuši riska kapitāla uzņēmumi, atļauj pārnest zaudējumus, kaut arī notikusi īpašumtiesību maiņa. Minētajā lēmumā izstrādātais pamatojums ir piemērojams arī šajā gadījumā.

5.2.2.2.   Uzņēmumu nošķiršana, kuri, ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā

| (68) | Neņemot vērā atsauces scenāriju, ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmumiem, kuri laikposmā, kad tos iegūst pārstrukturēšanas nolūkā, ir vai varētu būt maksātnespējīgi vai ar pārmērīgu parādsaistību nastu, tiek ļauts pārnest savus zaudējumus, ja tiek izpildīti noteikti nosacījumi (skatīt 13. apsvērumu). |
| --- | --- |

(68)

Neņemot vērā atsauces scenāriju, ar KStG 8.c panta 1.a punktu uzņēmumiem, kuri laikposmā, kad tos iegūst pārstrukturēšanas nolūkā, ir vai varētu būt maksātnespējīgi vai ar pārmērīgu parādsaistību nastu, tiek ļauts pārnest savus zaudējumus, ja tiek izpildīti noteikti nosacījumi (skatīt 13. apsvērumu).

| (69) | Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkta mērķis ir likvidēt nodokļu šķērsli grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai. Ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā. Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tas nav selektīvs. |
| --- | --- |

(69)

Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkta mērķis ir likvidēt nodokļu šķērsli grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanai. Ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā. Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tas nav selektīvs.

| (70) | Vācija pauž viedokli, ka spriedumos lietās DMT
   (26) un HAMSA
   (27) ir atbalstīta šī nostāja. Vācija pauž gandarījumu par to, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir secinājušas, ka pasākumi šajos gadījumos ir bijuši selektīvi, jo tie prasīja valsts sektora iestāžu patvaļīgas izvēles. No šiem spriedumiem a contrario izriet, ka pasākums, kas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, nav selektīvs. |
| --- | --- |

(70)

Vācija pauž viedokli, ka spriedumos lietās DMT
   (26) un HAMSA
   (27) ir atbalstīta šī nostāja. Vācija pauž gandarījumu par to, ka Tiesa un Vispārējā tiesa ir secinājušas, ka pasākumi šajos gadījumos ir bijuši selektīvi, jo tie prasīja valsts sektora iestāžu patvaļīgas izvēles. No šiem spriedumiem a contrario izriet, ka pasākums, kas attiecas uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, nav selektīvs.

| (71) | Komisija uzsvērtu, pirmkārt, ka nodokļu sistēmas mērķis ir jānosaka atsauces sistēmas līmenī, nevis izņēmuma līmenī (28). Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas mērķis ir radīt ienākumus budžetā. Rodas jautājums, vai šo mērķi ņem vērā, ja uzņēmumi neatbilstoši samazina savu nodokļu bāzi, izmantojot zaudējumu pārnešanu no fiktīviem uzņēmumiem. KStG 8.c panta 1. punkts ir paredzēts tam, lai atturētu uzņēmumus, kuri maina īpašumtiesības, no savu zaudējumu pārnešanas. Tas ir skaidrs no tā likuma paskaidrojuma raksta, ar ko tika ieviests KStG 8.c panta 1. punkts un atcelts KStG 8. panta 4. punkts (29). Tādēļ visi uzņēmumi, kuri maina īpašumtiesības, ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(71)

Komisija uzsvērtu, pirmkārt, ka nodokļu sistēmas mērķis ir jānosaka atsauces sistēmas līmenī, nevis izņēmuma līmenī (28). Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas mērķis ir radīt ienākumus budžetā. Rodas jautājums, vai šo mērķi ņem vērā, ja uzņēmumi neatbilstoši samazina savu nodokļu bāzi, izmantojot zaudējumu pārnešanu no fiktīviem uzņēmumiem. KStG 8.c panta 1. punkts ir paredzēts tam, lai atturētu uzņēmumus, kuri maina īpašumtiesības, no savu zaudējumu pārnešanas. Tas ir skaidrs no tā likuma paskaidrojuma raksta, ar ko tika ieviests KStG 8.c panta 1. punkts un atcelts KStG 8. panta 4. punkts (29). Tādēļ visi uzņēmumi, kuri maina īpašumtiesības, ņemot vērā nodokļu sistēmas mērķi, faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā.

| (72) | Komisija uzsver, ka vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi ir atbilstīgi KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktajam izņēmumam. Tomēr uzņēmumi, kuri nav maksātnespējīgi vai kuriem nav pārmērīgu parādsaistību nasta, vai arī kuriem nav šāds risks iegūšanas laikposmā, arī var ciest zaudējumus, taču tie nav atbilstīgi zaudējumu pārnešanai. |
| --- | --- |

(72)

Komisija uzsver, ka vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi ir atbilstīgi KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktajam izņēmumam. Tomēr uzņēmumi, kuri nav maksātnespējīgi vai kuriem nav pārmērīgu parādsaistību nasta, vai arī kuriem nav šāds risks iegūšanas laikposmā, arī var ciest zaudējumus, taču tie nav atbilstīgi zaudējumu pārnešanai.

| (73) | Tādēļ Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši uzņēmumi, kuri citādi ir stabili, no tiem, kuri ir maksātnespējīgi vai kuriem ir pārmērīgu parādsaistību nasta, vai kuriem ir šāds risks, labumu sniedzot pēdējiem. Tādējādi KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti uzņēmumi, kuri attiecībā uz nodokļu sistēmas mērķi faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(73)

Tādēļ Komisija secina, ka KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti zaudējumus cietuši uzņēmumi, kuri citādi ir stabili, no tiem, kuri ir maksātnespējīgi vai kuriem ir pārmērīgu parādsaistību nasta, vai kuriem ir šāds risks, labumu sniedzot pēdējiem. Tādējādi KStG 8.c panta 1.a punktā ir nošķirti uzņēmumi, kuri attiecībā uz nodokļu sistēmas mērķi faktiskā un juridiskā ziņā ir līdzīgā situācijā.

| (74) | Otrkārt, Komisija uzsver to, ka, atšķirībā no Vācijas paustā viedokļa, Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrā uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem attiecināmais pasākums, kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, nekad nav uzskatīts par neselektīvu pēc definīcijas. |
| --- | --- |

(74)

Otrkārt, Komisija uzsver to, ka, atšķirībā no Vācijas paustā viedokļa, Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrā uz visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem attiecināmais pasākums, kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, nekad nav uzskatīts par neselektīvu pēc definīcijas.

| (75) | Attiecībā uz DMT jānorāda, ka, atbildot uz Francijas valdības apsvērumu, kas atbilst Vācijas šajā gadījumā paustajam viedoklim, Tiesa 28. punktā secina, ka, pat ja valstu iestādēm nav brīvas izvēles, valsts tiesai ir jānosaka, vai attiecīgais valsts pasākums pēc būtības ir vispārīgs vai selektīvs. Līdz ar to Tiesa netieši atzīst, ka valstu pasākumi, kas ir pieejami visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, tāpat var būt selektīvi. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz DMT jānorāda, ka, atbildot uz Francijas valdības apsvērumu, kas atbilst Vācijas šajā gadījumā paustajam viedoklim, Tiesa 28. punktā secina, ka, pat ja valstu iestādēm nav brīvas izvēles, valsts tiesai ir jānosaka, vai attiecīgais valsts pasākums pēc būtības ir vispārīgs vai selektīvs. Līdz ar to Tiesa netieši atzīst, ka valstu pasākumi, kas ir pieejami visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un kas neatstāj valsts sektora iestādēm nekādu brīvu izvēli, tāpat var būt selektīvi.

| (76) | Attiecībā uz HAMSA Komisija secina, ka 157. punkta obiter dictum ir atsauce uz Spānijas maksātnespējas tiesību aktiem. Tomēr lietā HAMSA aplūkotais pasākums ir nevis pasākums saskaņā ar maksātnespējas likumu, bet gan atbrīvojums no parādiem, ko brīvprātīgi piešķīrušas Spānijas iestādes bez juridiska pienākuma un kas ir bijis daudz lielāks nekā atbrīvojumi no parādiem, kuriem piekrituši privātie ieguldītāji. Tādēļ šis gadījums neattiecas uz attiecīgā pasākuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz HAMSA Komisija secina, ka 157. punkta obiter dictum ir atsauce uz Spānijas maksātnespējas tiesību aktiem. Tomēr lietā HAMSA aplūkotais pasākums ir nevis pasākums saskaņā ar maksātnespējas likumu, bet gan atbrīvojums no parādiem, ko brīvprātīgi piešķīrušas Spānijas iestādes bez juridiska pienākuma un kas ir bijis daudz lielāks nekā atbrīvojumi no parādiem, kuriem piekrituši privātie ieguldītāji. Tādēļ šis gadījums neattiecas uz attiecīgā pasākuma novērtējumu.

| (77) | Ģenerāladvokāts N. Fenelijs [N. Fennelly] savos secinājumos par Ecotrade apstiprina, ka noteikumi, kas ir piemērojami visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, var būt selektīvi un var būt valsts atbalsts (30). |
| --- | --- |

(77)

Ģenerāladvokāts N. Fenelijs [N. Fennelly] savos secinājumos par Ecotrade apstiprina, ka noteikumi, kas ir piemērojami visiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, var būt selektīvi un var būt valsts atbalsts (30).

| (78) | Tādēļ, atšķirībā no Vācijas nostājas, Komisijas attiecīgā pasākuma analīze atbilst Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrai. |
| --- | --- |

(78)

Tādēļ, atšķirībā no Vācijas nostājas, Komisijas attiecīgā pasākuma analīze atbilst Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrai.

| (79) | Tādēļ Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir prima facie selektīvs. |
| --- | --- |

(79)

Tādēļ Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts ir prima facie selektīvs.

5.2.3.   Pamatojums, kas balstās uz tās nodokļu sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst

| (80) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru pasākums, kas pamatots ar tās sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst, neizpilda šo selektivitātes nosacījumu, lai gan šis pasākums sniedz priekšrocību tā saņēmējam (31). |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru pasākums, kas pamatots ar tās sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst, neizpilda šo selektivitātes nosacījumu, lai gan šis pasākums sniedz priekšrocību tā saņēmējam (31).

| (81) | Tādēļ, ja, kā šajā gadījumā, Komisija nonāk pie secinājuma, ka attiecīgais pasākums prima facie šķiet selektīvs, tai ir jāizvērtē, vai nošķiršana ir pamatota ar tās nodokļu sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst. |
| --- | --- |

(81)

Tādēļ, ja, kā šajā gadījumā, Komisija nonāk pie secinājuma, ka attiecīgais pasākums prima facie šķiet selektīvs, tai ir jāizvērtē, vai nošķiršana ir pamatota ar tās nodokļu sistēmas būtību un vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst.

| (82) | Komisija norāda, ka tā ir Tiesas iedibinātā judikatūra, ka dalībvalstij jāsniedz šāds pamatojums. (32) |
| --- | --- |

(82)

Komisija norāda, ka tā ir Tiesas iedibinātā judikatūra, ka dalībvalstij jāsniedz šāds pamatojums. (32)

| (83) | Tiesa ir turpmāk precizējusi, ka jānodala, no vienas puses, konkrētai nodokļu shēmai noteiktie mērķi, kas tai ir neraksturīgi, un, no otras puses, pašai nodokļu sistēmai raksturīgie mehānismi, kuri ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. Vienīgi šie raksturīgie mehānismi atbilst pamatojumam par tās nodokļu sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst. |
| --- | --- |

(83)

Tiesa ir turpmāk precizējusi, ka jānodala, no vienas puses, konkrētai nodokļu shēmai noteiktie mērķi, kas tai ir neraksturīgi, un, no otras puses, pašai nodokļu sistēmai raksturīgie mehānismi, kuri ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. Vienīgi šie raksturīgie mehānismi atbilst pamatojumam par tās nodokļu sistēmas būtību vai vispārīgo shēmu, kurā tas ietilpst.

| (84) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir vajadzīgs izšķirt KStG 8.c panta 1. punkta mērķi un KStG 8.c panta 1.a punkta mērķi. |
| --- | --- |

(84)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā ir vajadzīgs izšķirt KStG 8.c panta 1. punkta mērķi un KStG 8.c panta 1.a punkta mērķi.

| (85) | Vācija savās atbildēs atzīst, ka KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir novērst zaudējumu pārnešanas nepareizu izmantošanu, kas Vācijas nodokļu sistēmā bija atļauta fiktīvu uzņēmumu iegādes veidā. |
| --- | --- |

(85)

Vācija savās atbildēs atzīst, ka KStG 8.c panta 1. punkta mērķis ir novērst zaudējumu pārnešanas nepareizu izmantošanu, kas Vācijas nodokļu sistēmā bija atļauta fiktīvu uzņēmumu iegādes veidā.

| (86) | Komisija šajā saistībā norāda, ka KStG 8.c panta 1. punktam ir daudz plašāka darbības jomā nekā tā priekštecim – KStG 8. panta 4. punktam. Lai gan ar pēdējo tika izslēgta zaudējumu pārnešana, vienīgi izpildot kumulatīvos nosacījumus, proti, jauna uzņēmuma iegāde un jauna saimnieciskā darbība, jaunajā noteikumā nav ietverts otrais nosacījums. Tādēļ, lai atsavinātu zaudējumu pārnešanas iespēju, pietiek ar cita uzņēmuma iegādi. Likumdevējs apzinājās šo darbības jomas atšķirību, jo tiesību akta izmainīšanas skaidrs nolūks bija finansēt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu no 25 % uz 15 % (33). |
| --- | --- |

(86)

Komisija šajā saistībā norāda, ka KStG 8.c panta 1. punktam ir daudz plašāka darbības jomā nekā tā priekštecim – KStG 8. panta 4. punktam. Lai gan ar pēdējo tika izslēgta zaudējumu pārnešana, vienīgi izpildot kumulatīvos nosacījumus, proti, jauna uzņēmuma iegāde un jauna saimnieciskā darbība, jaunajā noteikumā nav ietverts otrais nosacījums. Tādēļ, lai atsavinātu zaudējumu pārnešanas iespēju, pietiek ar cita uzņēmuma iegādi. Likumdevējs apzinājās šo darbības jomas atšķirību, jo tiesību akta izmainīšanas skaidrs nolūks bija finansēt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu no 25 % uz 15 % (33).

| (87) | Savukārt KStG 8.c panta 1.a punkts nav paredzēts tam, lai novērstu tiesību normas nepareizu izmantošanu. Tas ir skaidrs no paskaidrojuma raksta, ko Vācijas parlaments publicēja, ieviešot jauno Sanierungsklausel. Paskaidrojuma rakstā ir noteikts, ka KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests, lai cīnītos ar pasaules finanšu un ekonomisko krīzi (34). Krīzes laikā zaudējumu pārnešanas ierobežojumi tika uztverti kā šķērslis uzņēmumu pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(87)

Savukārt KStG 8.c panta 1.a punkts nav paredzēts tam, lai novērstu tiesību normas nepareizu izmantošanu. Tas ir skaidrs no paskaidrojuma raksta, ko Vācijas parlaments publicēja, ieviešot jauno Sanierungsklausel. Paskaidrojuma rakstā ir noteikts, ka KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests, lai cīnītos ar pasaules finanšu un ekonomisko krīzi (34). Krīzes laikā zaudējumu pārnešanas ierobežojumi tika uztverti kā šķērslis uzņēmumu pārstrukturēšanai.

| (88) | Komisija norāda, ka Vācija savos piezīmēs par procedūras sākšanas lēmumu, uzsver faktu, ka KStG 8.c panta 1.a punktā nav noteikts pasākums pret tiesību normas nepareizu izmantošanu, bet minētais punkts ir ieviests, lai atbalstītu nestabilus uzņēmumus finanšu un ekonomiskās krīzes laikā. |
| --- | --- |

(88)

Komisija norāda, ka Vācija savos piezīmēs par procedūras sākšanas lēmumu, uzsver faktu, ka KStG 8.c panta 1.a punktā nav noteikts pasākums pret tiesību normas nepareizu izmantošanu, bet minētais punkts ir ieviests, lai atbalstītu nestabilus uzņēmumus finanšu un ekonomiskās krīzes laikā.

| (89) | Komisija secina, ka šī konkrētā nodokļu pasākuma mērķis ir neraksturīgs nodokļu sistēmai. Saskaņā ar Tiesas judikatūru uz šāda neraksturīga mērķa īstenošanu nevar balstīties, lai pasākumu pamatotu ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (35). To var analizēt vienīgi saderības novērtējumā. |
| --- | --- |

(89)

Komisija secina, ka šī konkrētā nodokļu pasākuma mērķis ir neraksturīgs nodokļu sistēmai. Saskaņā ar Tiesas judikatūru uz šāda neraksturīga mērķa īstenošanu nevar balstīties, lai pasākumu pamatotu ar nodokļu sistēmas būtību un vispārējo struktūru (35). To var analizēt vienīgi saderības novērtējumā.

| (90) | Šie trīs Vācijas uzrādītie argumenti nevar mainīt šo novērtējumu. |
| --- | --- |

(90)

Šie trīs Vācijas uzrādītie argumenti nevar mainīt šo novērtējumu.

| (91) | Attiecībā uz Vācijas argumentu, ka grūtībās nonākušam uzņēmumam vienīgā izvēles iespēja ir iegūt finanšu līdzekļus no ieguldītāja, kurpretim stabilam uzņēmumam, kas uz laiku cieš zaudējumus, pastāv izvēle starp finanšu līdzekļu iegūšanu kapitāla tirgū un ieguldītāja veiktu iegādi ar turpmāku refinansēšanu, Komisija uzskata, ka veids, kādā uzņēmums finansē savu uzņēmējdarbību, neattiecas uz nodokļu sistēmas mērķi. Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma balstās uz ienākumu aplikšanu ar nodokli un zaudējumu deklarēšanu. Kā varēja novērot finanšu un ekonomiskās krīzes laikā, arī finansiāli droši uzņēmumi kādu laiku ziņoja par zaudējumiem. Taču šie finansiāli drošie uzņēmumi nav atbilstīgi zaudējumu pārnešanai, piemērojot Sanierungsklausel, un tāpēc tiem nesniedz priekšrocību atšķirībā no nestabiliem, zaudējumus cietušiem uzņēmumiem, ja notiek īpašumtiesību maiņa un turpmāka refinansēšana no jauno akcionāru puses. Turklāt Komisija arī norāda, ka finanšu un ekonomiskās krīzes laikā stabiliem uzņēmumiem, kuri kādu laiku reģistrēja zaudējumus, bija lielas grūtības piekļūt kapitāla tirgiem. Tādēļ pat faktiskie pieņēmumi, kas ir pirmā argumenta pamatā, ir nepareizi. Tādēļ Komisija noraida Vācijas pirmo argumentu. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz Vācijas argumentu, ka grūtībās nonākušam uzņēmumam vienīgā izvēles iespēja ir iegūt finanšu līdzekļus no ieguldītāja, kurpretim stabilam uzņēmumam, kas uz laiku cieš zaudējumus, pastāv izvēle starp finanšu līdzekļu iegūšanu kapitāla tirgū un ieguldītāja veiktu iegādi ar turpmāku refinansēšanu, Komisija uzskata, ka veids, kādā uzņēmums finansē savu uzņēmējdarbību, neattiecas uz nodokļu sistēmas mērķi. Uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma balstās uz ienākumu aplikšanu ar nodokli un zaudējumu deklarēšanu. Kā varēja novērot finanšu un ekonomiskās krīzes laikā, arī finansiāli droši uzņēmumi kādu laiku ziņoja par zaudējumiem. Taču šie finansiāli drošie uzņēmumi nav atbilstīgi zaudējumu pārnešanai, piemērojot Sanierungsklausel, un tāpēc tiem nesniedz priekšrocību atšķirībā no nestabiliem, zaudējumus cietušiem uzņēmumiem, ja notiek īpašumtiesību maiņa un turpmāka refinansēšana no jauno akcionāru puses. Turklāt Komisija arī norāda, ka finanšu un ekonomiskās krīzes laikā stabiliem uzņēmumiem, kuri kādu laiku reģistrēja zaudējumus, bija lielas grūtības piekļūt kapitāla tirgiem. Tādēļ pat faktiskie pieņēmumi, kas ir pirmā argumenta pamatā, ir nepareizi. Tādēļ Komisija noraida Vācijas pirmo argumentu.

| (92) | Attiecībā uz Vācijas otro argumentu, ka KStG 8.c panta 1.a punktā paredzēto izņēmumu vispārīgajā zaudējumu pārnešanas aizliegumā, ja notiek īpašumtiesību maiņa, kas noteikta KStG 8.c panta 1. punktā, pamato ar KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, jo grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas gadījumā nepastāvēja tiesību normas nepareizas izmantošanas risks, Komisija secina, ka šis arguments nenodrošina pamatojumu KStG 8.c panta 1.a punkta ierobežojumam attiecībā uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Komisija uzsver, ka tiesību normas nepareizas izmantošanas risks nepastāv arī tad, ja iegādājas finansiāli drošu uzņēmumu. Tiesību normas nepareizas izmantošanas risks pastāv vienīgi attiecībā uz fiktīviem uzņēmumiem. Kā uzsvērts iepriekš, KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis ir plašāks par cīņu ar tiesību normas nepareizu izmantošanu. Tā mērķis ir arī palielināt Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un kompensēt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu no 25 % un 15 %. Tas izskaidro to, kādēļ KStG 8.c panta 1. punktā ir ietverti arī vairāki procentu palielinājumi gadījumos, kad nepastāv tiesību normas nepareizas izmantošanas risks. Tādēļ Komisija noraida Vācijas argumentu, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu ieviestais izņēmums atbilst KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz Vācijas otro argumentu, ka KStG 8.c panta 1.a punktā paredzēto izņēmumu vispārīgajā zaudējumu pārnešanas aizliegumā, ja notiek īpašumtiesību maiņa, kas noteikta KStG 8.c panta 1. punktā, pamato ar KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis, jo grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanas gadījumā nepastāvēja tiesību normas nepareizas izmantošanas risks, Komisija secina, ka šis arguments nenodrošina pamatojumu KStG 8.c panta 1.a punkta ierobežojumam attiecībā uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Komisija uzsver, ka tiesību normas nepareizas izmantošanas risks nepastāv arī tad, ja iegādājas finansiāli drošu uzņēmumu. Tiesību normas nepareizas izmantošanas risks pastāv vienīgi attiecībā uz fiktīviem uzņēmumiem. Kā uzsvērts iepriekš, KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis ir plašāks par cīņu ar tiesību normas nepareizu izmantošanu. Tā mērķis ir arī palielināt Vācijas uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un kompensēt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājumu no 25 % un 15 %. Tas izskaidro to, kādēļ KStG 8.c panta 1. punktā ir ietverti arī vairāki procentu palielinājumi gadījumos, kad nepastāv tiesību normas nepareizas izmantošanas risks. Tādēļ Komisija noraida Vācijas argumentu, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu ieviestais izņēmums atbilst KStG 8.c panta 1. punkta ratio legis.

| (93) | Attiecībā uz Vācijas trešo argumentu, ka nestabilu uzņēmumu zaudējumiem auditori nepiešķir nekādu vērtību, aprēķinot atliktos nodokļus konsolidētos finanšu pārskatos, un tādēļ zaudējumu pārnešanas iespēja neietekmē nestabilā uzņēmuma pārdošanas cenu, Komisija, pirmkārt, norāda, ka tas tiek balstīts uz grāmatvedības kritērijiem un tādēļ neattiecas uz nodokļu apsvērumiem. Otrkārt, Komisija norāda, ka šis arguments ir pretrunā Vācijas paustajam, ka nespēja pārnest zaudējumus ir šķērslis pārstrukturēšanai. Šis apgalvojums ir pareizs tikai tad, ja iegādātājs uzņēmums zaudējumu pārnešanas iespējai piešķir noteiktu naudas vērtību. Tādēļ Komisija noraida arī Vācijas trešo argumentu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz Vācijas trešo argumentu, ka nestabilu uzņēmumu zaudējumiem auditori nepiešķir nekādu vērtību, aprēķinot atliktos nodokļus konsolidētos finanšu pārskatos, un tādēļ zaudējumu pārnešanas iespēja neietekmē nestabilā uzņēmuma pārdošanas cenu, Komisija, pirmkārt, norāda, ka tas tiek balstīts uz grāmatvedības kritērijiem un tādēļ neattiecas uz nodokļu apsvērumiem. Otrkārt, Komisija norāda, ka šis arguments ir pretrunā Vācijas paustajam, ka nespēja pārnest zaudējumus ir šķērslis pārstrukturēšanai. Šis apgalvojums ir pareizs tikai tad, ja iegādātājs uzņēmums zaudējumu pārnešanas iespējai piešķir noteiktu naudas vērtību. Tādēļ Komisija noraida arī Vācijas trešo argumentu.

| (94) | Turklāt Vācija apgalvo, ka citas dalībvalstis arī nodrošina nodokļu atlaides uzņēmumu pārstrukturēšanai, kā piemēru minot Francijas atbalsta shēmu grūtībās nonākušu firmu pārņemšanai. Komisija nevar pieņemt Vācijas argumentu, kura pamatā ir salīdzinājums. Pirmkārt, lai pamatotu pasākumu, dalībvalstis var atsaukties vienīgi uz savai nodokļu sistēmai raksturīgajiem principiem kā atsauces sistēmu, pēc kuras vērtēt, vai uzņēmums iegūst priekšrocību valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Faktam, ka citās dalībvalstīs varētu pastāvēt līdzīgi nodokļu pasākumi, nav seku, jo jebkuri šādi pasākumi var paši atbilst Līguma noteikumiem. Otrkārt, nosacījumi, kas noteikti pasākumiem saskaņā ar Francijas shēmu, atšķiras no KStG 8.c panta 1.a punkta. Francijas shēma nodrošina nodokļu atbrīvojumu jaunizveidotiem uzņēmumiem, kuri pārņem grūtībās nonākušu firmu. Pēc tam, kad Komisija 2004. gadā shēmu atzina par nesaderīgu ar kopējo tirgu (36), Francija to mainīja, lai tā atbilstu valsts atbalsta noteikumiem. Sniegtie ieguvumi patlaban daļēji ir de minimis. Atbalsta otrā daļa ir saderīga kā reģionālais atbalsts vai MVU atbalsts (37). |
| --- | --- |

(94)

Turklāt Vācija apgalvo, ka citas dalībvalstis arī nodrošina nodokļu atlaides uzņēmumu pārstrukturēšanai, kā piemēru minot Francijas atbalsta shēmu grūtībās nonākušu firmu pārņemšanai. Komisija nevar pieņemt Vācijas argumentu, kura pamatā ir salīdzinājums. Pirmkārt, lai pamatotu pasākumu, dalībvalstis var atsaukties vienīgi uz savai nodokļu sistēmai raksturīgajiem principiem kā atsauces sistēmu, pēc kuras vērtēt, vai uzņēmums iegūst priekšrocību valsts atbalsta noteikumu nozīmē. Faktam, ka citās dalībvalstīs varētu pastāvēt līdzīgi nodokļu pasākumi, nav seku, jo jebkuri šādi pasākumi var paši atbilst Līguma noteikumiem. Otrkārt, nosacījumi, kas noteikti pasākumiem saskaņā ar Francijas shēmu, atšķiras no KStG 8.c panta 1.a punkta. Francijas shēma nodrošina nodokļu atbrīvojumu jaunizveidotiem uzņēmumiem, kuri pārņem grūtībās nonākušu firmu. Pēc tam, kad Komisija 2004. gadā shēmu atzina par nesaderīgu ar kopējo tirgu (36), Francija to mainīja, lai tā atbilstu valsts atbalsta noteikumiem. Sniegtie ieguvumi patlaban daļēji ir de minimis. Atbalsta otrā daļa ir saderīga kā reģionālais atbalsts vai MVU atbalsts (37).

| (95) | Tādēļ Komisija no iepriekš minētā secina, ka attiecīgais pasākums neizriet tieši no nodokļu sistēmas pamatprincipiem un to nevar pamatot ar nodokļu sistēmas būtību un vispārīgo shēmu. |
| --- | --- |

(95)

Tādēļ Komisija no iepriekš minētā secina, ka attiecīgais pasākums neizriet tieši no nodokļu sistēmas pamatprincipiem un to nevar pamatot ar nodokļu sistēmas būtību un vispārīgo shēmu.

5.2.4.   Saikne starp jauno un iepriekšējo “Sanierungsklausel”

| (96) | Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkts pēc būtības atbilst iepriekšējam KStG 8. panta 4. punktam un ka Komisija iepriekš nav uzskatījusi KStG 8. panta 4. punktu par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(96)

Vācija argumentē, ka KStG 8.c panta 1.a punkts pēc būtības atbilst iepriekšējam KStG 8. panta 4. punktam un ka Komisija iepriekš nav uzskatījusi KStG 8. panta 4. punktu par valsts atbalstu.

| (97) | Komisija uzsver, ka Vācija iepriekš nav paziņojusi par KStG 8. panta 4. punktu. Tādēļ Komisija vēl nav pieņēmusi viedokli par to, vai tas ietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(97)

Komisija uzsver, ka Vācija iepriekš nav paziņojusi par KStG 8. panta 4. punktu. Tādēļ Komisija vēl nav pieņēmusi viedokli par to, vai tas ietver valsts atbalstu.

| (98) | Šī procedūra attiecas vienīgi un KStG 8.c panta 1.a punktu, jo formālās izmeklēšanas procedūras sākšana ir veikta vienīgi saistībā ar šo noteikumu. Vācija nevar paļauties uz argumentu, ka Komisija iepriekš nav oficiāli apstrīdējusi KStG 8. panta 4. punktu, lai pamatotu KStG 8.c panta 1.a punktu, jo Vācijas iestādes iepriekš nav paziņojušas par KStG 8. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(98)

Šī procedūra attiecas vienīgi un KStG 8.c panta 1.a punktu, jo formālās izmeklēšanas procedūras sākšana ir veikta vienīgi saistībā ar šo noteikumu. Vācija nevar paļauties uz argumentu, ka Komisija iepriekš nav oficiāli apstrīdējusi KStG 8. panta 4. punktu, lai pamatotu KStG 8.c panta 1.a punktu, jo Vācijas iestādes iepriekš nav paziņojušas par KStG 8. panta 4. punktu.

| (99) | Komisija patur tiesības analizēt KStG 8. panta 4. punktu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, ja tā konstatētu, ka ar šo noteikumu uzņēmumiem varētu būt sniegta selektīva priekšrocība. |
| --- | --- |

(99)

Komisija patur tiesības analizēt KStG 8. panta 4. punktu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, ja tā konstatētu, ka ar šo noteikumu uzņēmumiem varētu būt sniegta selektīva priekšrocība.

5.2.5.   Līdzīgas nodokļu shēmas citās dalībvalstīs

| (100) | Fakts, ka citās dalībvalstīs darbojas līdzīgas vai identiskas nodokļu shēmas, par kurām tās nav paziņojušas Komisijai, nekādi neietekmē tā jautājuma analīzi, vai minētais pasākums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(100)

Fakts, ka citās dalībvalstīs darbojas līdzīgas vai identiskas nodokļu shēmas, par kurām tās nav paziņojušas Komisijai, nekādi neietekmē tā jautājuma analīzi, vai minētais pasākums ir valsts atbalsts.

| (101) | Komisija analizēs Vācijas iesniegto informāciju atbilstīgi Procedūras regulas 10. pantam (38). |
| --- | --- |

(101)

Komisija analizēs Vācijas iesniegto informāciju atbilstīgi Procedūras regulas 10. pantam (38).

5.2.6.   Secinājums par selektīvas priekšrocības esību

| (102) | Tādēļ Komisija secina, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu tiek sniegta selektīva priekšrocība uzņēmumiem, uz kuriem tas attiecas. |
| --- | --- |

(102)

Tādēļ Komisija secina, ka ar KStG 8.c panta 1.a punktu tiek sniegta selektīva priekšrocība uzņēmumiem, uz kuriem tas attiecas.

5.3.   Ietekme uz Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību

| (103) | Pasākumam ir jābūt tādam, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un kropļot vai draudēt kropļot konkurenci. KStG 8.c panta 1.a punkts neattiecas uz atsevišķu nozari, t. i., ieguvumu no tā var saņemt visas nozares. Burtiski visas Vācijas ekonomikas nozares darbojas konkurencei un Eiropas iekšējai tirdzniecībai atvērtos tirgos. Tādēļ pasākums ir tāds, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un kropļot vai draudēt kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(103)

Pasākumam ir jābūt tādam, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un kropļot vai draudēt kropļot konkurenci. KStG 8.c panta 1.a punkts neattiecas uz atsevišķu nozari, t. i., ieguvumu no tā var saņemt visas nozares. Burtiski visas Vācijas ekonomikas nozares darbojas konkurencei un Eiropas iekšējai tirdzniecībai atvērtos tirgos. Tādēļ pasākums ir tāds, kas varētu ietekmēt Eiropas Savienības iekšējo tirdzniecību un kropļot vai draudēt kropļot konkurenci.

| (104) | Komisija secina, ka saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju visi pasākumam atbilstīgie uzņēmumi ir atbilstīgi maksātnespējas procesiem saskaņā ar Vācijas maksātnespējas likumu (skatīt 14. apsvērumu un 7. zemsvītras piezīmi). Tādēļ visi pasākuma potenciālie labuma guvēji ir grūtībās nonākuši uzņēmumi Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk – “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ neviens no saņēmējiem nav atbilstīgs de minimis atbalstam atbilstīgi Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulai (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (39), jo ar šīs regulas 1. panta h) punktu uzņēmumi ir izslēgti no tās darbības jomas. |
| --- | --- |

(104)

Komisija secina, ka saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju visi pasākumam atbilstīgie uzņēmumi ir atbilstīgi maksātnespējas procesiem saskaņā ar Vācijas maksātnespējas likumu (skatīt 14. apsvērumu un 7. zemsvītras piezīmi). Tādēļ visi pasākuma potenciālie labuma guvēji ir grūtībās nonākuši uzņēmumi Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk – “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ neviens no saņēmējiem nav atbilstīgs de minimis atbalstam atbilstīgi Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulai (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (39), jo ar šīs regulas 1. panta h) punktu uzņēmumi ir izslēgti no tās darbības jomas.

5.4.   Secinājums

| (105) | Tādēļ, tā kā ir izpildītas visas LESD 107. panta 1. punktā noteiktās prasības, Komisija pauž viedokli, ka, zaudējumu pārnešanas shēma grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā ir valsts atbalsts šī panta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Tādēļ, tā kā ir izpildītas visas LESD 107. panta 1. punktā noteiktās prasības, Komisija pauž viedokli, ka, zaudējumu pārnešanas shēma grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā ir valsts atbalsts šī panta nozīmē.

6.   PASĀKUMA SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| (106) | Komisija var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka pasākums ir saderīgs (40). Komisija šajā saistībā norāda, ka Vācija, lai gan Komisija procedūras sākšanas lēmumā to skaidri aicināja, nav Komisijai iesniegusi nekādu informāciju par šo jautājumu. Šī iemesla dēļ vien Komisija nevar atzīt atbalsta pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(106)

Komisija var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Saskaņā ar iedibināto Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pierādīt, ka pasākums ir saderīgs (40). Komisija šajā saistībā norāda, ka Vācija, lai gan Komisija procedūras sākšanas lēmumā to skaidri aicināja, nav Komisijai iesniegusi nekādu informāciju par šo jautājumu. Šī iemesla dēļ vien Komisija nevar atzīt atbalsta pasākumu par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (107) | Komisija tomēr ir izskatījusi to, vai pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijai ir plaša un brīva izvēle attiecībā uz atbalsta gadījumiem, kuri atbilst LESD 107. panta 3. punktam (41). Īstenodama šo brīvo izvēli, Komisija ir izdevusi pamatnostādnes un paziņojumus, nosakot kritērijus noteiktu atbalsta veidu atzīšanai par saderīgiem ar iekšējā tirgus nosacījumiem atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Tā ir iedibinātā judikatūra, ka Komisijai ir saistošas tās pamatnostādnes un paziņojumi, kurus tā izdod valsts atbalsta pārraudzības jomā, ciktāl tie atbilst Līguma noteikumiem un ciktāl dalībvalstis tos pieņem (42). |
| --- | --- |

(107)

Komisija tomēr ir izskatījusi to, vai pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijai ir plaša un brīva izvēle attiecībā uz atbalsta gadījumiem, kuri atbilst LESD 107. panta 3. punktam (41). Īstenodama šo brīvo izvēli, Komisija ir izdevusi pamatnostādnes un paziņojumus, nosakot kritērijus noteiktu atbalsta veidu atzīšanai par saderīgiem ar iekšējā tirgus nosacījumiem atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Tā ir iedibinātā judikatūra, ka Komisijai ir saistošas tās pamatnostādnes un paziņojumi, kurus tā izdod valsts atbalsta pārraudzības jomā, ciktāl tie atbilst Līguma noteikumiem un ciktāl dalībvalstis tos pieņem (42).

| (108) | Tādēļ vispirms ir vajadzīgs izvērtēt, vai paziņotais atbalsts ietilpst vienas vai vairāku pamatnostādņu vai paziņojumu darbības jomā un vai to var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādēļ, ka tas izpilda tajos izklāstītos saderības nosacījumus. |
| --- | --- |

(108)

Tādēļ vispirms ir vajadzīgs izvērtēt, vai paziņotais atbalsts ietilpst vienas vai vairāku pamatnostādņu vai paziņojumu darbības jomā un vai to var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tādēļ, ka tas izpilda tajos izklāstītos saderības nosacījumus.

6.1.   Iespējama saderība, pamatojoties uz pagaidu shēmu
   (43)

| (109) | Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests, lai risinātu finanšu un ekonomiskās krīzes radītās problēmas, Komisija izskatīja to, vai to varētu atzīt par saderīgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā. |
| --- | --- |

(109)

Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts tika ieviests, lai risinātu finanšu un ekonomiskās krīzes radītās problēmas, Komisija izskatīja to, vai to varētu atzīt par saderīgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā.

| (110) | Ņemot vērā pašreizējo finanšu un ekonomisko krīzi un tās ietekmi uz dalībvalstu vispārējo ekonomiku, Komisija uzskata, ka noteiktas valsts atbalsta kategorijas konkrētā laika periodā ir pamatotas, lai pārvarētu šo krīzi, un tās var atzīt par saderīgām ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Pagaidu shēmā ir izklāstīti nosacījumi, ar kuriem Komisija atzīs šādas atbalsta shēmas par saderīgām. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā pašreizējo finanšu un ekonomisko krīzi un tās ietekmi uz dalībvalstu vispārējo ekonomiku, Komisija uzskata, ka noteiktas valsts atbalsta kategorijas konkrētā laika periodā ir pamatotas, lai pārvarētu šo krīzi, un tās var atzīt par saderīgām ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Pagaidu shēmā ir izklāstīti nosacījumi, ar kuriem Komisija atzīs šādas atbalsta shēmas par saderīgām.

| (111) | Tomēr KStG 8.c panta 1.a punkts neatbilst nevienam no pagaidu shēmā izklāstītajiem pasākumiem, jo tas attiecas uz nodokļu atvieglojumiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tomēr pagaidu shēmā nav paredzēts valsts atbalsts nodokļu atvieglojumu veidā. |
| --- | --- |

(111)

Tomēr KStG 8.c panta 1.a punkts neatbilst nevienam no pagaidu shēmā izklāstītajiem pasākumiem, jo tas attiecas uz nodokļu atvieglojumiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tomēr pagaidu shēmā nav paredzēts valsts atbalsts nodokļu atvieglojumu veidā.

| (112) | Tādēļ Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts neizpilda prasības, lai to atzītu par saderīgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā. |
| --- | --- |

(112)

Tādēļ Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts neizpilda prasības, lai to atzītu par saderīgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā tas interpretēts pagaidu shēmā.

| (113) | Tomēr Komisija norāda, ka konkrētu atbalsta apmēru noteiktiem saņēmējiem var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi pagaidu shēmas 4.2. iedaļai, ja tas atbilst visiem Vācijas atbalsta tās shēmas nosacījumiem, ko Komisija ir apstiprinājusi ar šo juridisko pamatu. Lai saņēmējs būtu atbilstīgs šī veida atbalstam, tam ir jāparāda jo īpaši, ka tas nav bijis grūtībās nonācis uzņēmums 2008. gada 1. jūlijā Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (lieliem uzņēmumiem) nozīmē vai Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu, (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula – VGAR) (44) (MVU) nozīmē un ka atbalsta bruto dotācijas ekvivalents nav lielāks par 500 000 euro. Turklāt jāizpilda arī citi pagaidu shēmas 4.2.2. iedaļas un Vācijas atbalsta shēmu atļaujošā lēmuma nosacījumi. |
| --- | --- |

(113)

Tomēr Komisija norāda, ka konkrētu atbalsta apmēru noteiktiem saņēmējiem var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi pagaidu shēmas 4.2. iedaļai, ja tas atbilst visiem Vācijas atbalsta tās shēmas nosacījumiem, ko Komisija ir apstiprinājusi ar šo juridisko pamatu. Lai saņēmējs būtu atbilstīgs šī veida atbalstam, tam ir jāparāda jo īpaši, ka tas nav bijis grūtībās nonācis uzņēmums 2008. gada 1. jūlijā Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu (lieliem uzņēmumiem) nozīmē vai Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu, (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula – VGAR) (44) (MVU) nozīmē un ka atbalsta bruto dotācijas ekvivalents nav lielāks par 500 000 euro. Turklāt jāizpilda arī citi pagaidu shēmas 4.2.2. iedaļas un Vācijas atbalsta shēmu atļaujošā lēmuma nosacījumi.

6.2.   Iespējama saderība, pamatojoties uz Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm
   (45)

| (114) | Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz nodokļu priekšrocībām nestabiliem uzņēmumiem, Komisija izskatīja tā saderību saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi ir atbilstīgi atbalstam. Lai gan maksātnespējīgu uzņēmumu vai uzņēmumu ar pārmērīgu parādsaistību nastu var uzskatīt par grūtībās nonākušu pamatnostādņu nozīmē, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktā ir noteikts, ka uzņēmums, kas pieder lielākai uzņēmējdarbības grupai vai ko pārņem lielāka uzņēmējdarbības grupa, parasti nav atbilstīgs glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam. Viena no KStG 8.c panta 1.a punkta prasībām ir līdzdalības pārmaiņas. Pēc šādām pārmaiņām mērķuzņēmums var piederēt grupai. Šajā gadījumā grupai parasti būtu jāpalīdz grūtībās nonākušam mērķuzņēmumam, kas tad nebūtu atbilstīgs atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(114)

Tā kā KStG 8.c panta 1.a punkts attiecas uz nodokļu priekšrocībām nestabiliem uzņēmumiem, Komisija izskatīja tā saderību saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi ir atbilstīgi atbalstam. Lai gan maksātnespējīgu uzņēmumu vai uzņēmumu ar pārmērīgu parādsaistību nastu var uzskatīt par grūtībās nonākušu pamatnostādņu nozīmē, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktā ir noteikts, ka uzņēmums, kas pieder lielākai uzņēmējdarbības grupai vai ko pārņem lielāka uzņēmējdarbības grupa, parasti nav atbilstīgs glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstam. Viena no KStG 8.c panta 1.a punkta prasībām ir līdzdalības pārmaiņas. Pēc šādām pārmaiņām mērķuzņēmums var piederēt grupai. Šajā gadījumā grupai parasti būtu jāpalīdz grūtībās nonākušam mērķuzņēmumam, kas tad nebūtu atbilstīgs atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

| (115) | Turklāt pat attiecībā uz saņēmējiem, kuri ir atbilstīgi atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, citas šo pamatnostādņu prasības nav izpildītas. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt pat attiecībā uz saņēmējiem, kuri ir atbilstīgi atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, citas šo pamatnostādņu prasības nav izpildītas.

| (116) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. panta a) punktu atbalstu var sniegt vienīgi aizdevumu vai aizdevuma garantiju veidā. No tā izriet, ka attiecīgās nodokļu priekšrocības nevar uzskatīt par glābšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 25. panta a) punktu atbalstu var sniegt vienīgi aizdevumu vai aizdevuma garantiju veidā. No tā izriet, ka attiecīgās nodokļu priekšrocības nevar uzskatīt par glābšanas atbalstu.

| (117) | Pārstrukturēšanas atbalsta gadījumā Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir prasīts iesniegt īstenojamu pārstrukturēšanas plānu, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Atbalsts ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam. Šajā saistībā saņēmējam ir jāveic ieguldījums pārstrukturēšanās izmaksu segšanā. Visbeidzot, lai izvairītos no konkurences nevajadzīgas izkropļošanas, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir paredzēti kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(117)

Pārstrukturēšanas atbalsta gadījumā Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir prasīts iesniegt īstenojamu pārstrukturēšanas plānu, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Atbalsts ir jāierobežo līdz vajadzīgajam minimumam. Šajā saistībā saņēmējam ir jāveic ieguldījums pārstrukturēšanās izmaksu segšanā. Visbeidzot, lai izvairītos no konkurences nevajadzīgas izkropļošanas, Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs ir paredzēti kompensācijas pasākumi.

| (118) | Ne visi šie nosacījumi ir izpildīti KStG 8.c panta 1.a punktā. Lai gan paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka mērķuzņēmumam ir jānodrošina reorganizācijas plāns ar pozitīvām uzņēmējdarbības prognozēm, nav norādīts ne tas, ka šāds plāns būtu atbilstošs Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām, ne arī tas, ka atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam. Atbalsta apmērs ir atkarīgs no zaudējumiem, ko uzņēmums ir iepriekš cietis. Turklāt KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēts saņēmēja ieguldījums vai kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(118)

Ne visi šie nosacījumi ir izpildīti KStG 8.c panta 1.a punktā. Lai gan paskaidrojuma rakstā ir norādīts, ka mērķuzņēmumam ir jānodrošina reorganizācijas plāns ar pozitīvām uzņēmējdarbības prognozēm, nav norādīts ne tas, ka šāds plāns būtu atbilstošs Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām, ne arī tas, ka atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam. Atbalsta apmērs ir atkarīgs no zaudējumiem, ko uzņēmums ir iepriekš cietis. Turklāt KStG 8.c panta 1.a punktā nav paredzēts saņēmēja ieguldījums vai kompensācijas pasākumi.

| (119) | Visbeidzot, ir atsevišķi jāpaziņo par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu lieliem uzņēmumiem. To nevar piešķirt shēmas ietvaros. KStG 8.c panta 1.a punktā nav nošķirti lielie uzņēmumi un MVU. |
| --- | --- |

(119)

Visbeidzot, ir atsevišķi jāpaziņo par glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu lieliem uzņēmumiem. To nevar piešķirt shēmas ietvaros. KStG 8.c panta 1.a punktā nav nošķirti lielie uzņēmumi un MVU.

| (120) | Pat par MVU, kam glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu var piešķirt shēmas veidā, Komisija norāda, ka to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti iepriekš, 117. apsvērumā, nav izpildītas tās noteiktās prasības šādai shēmai, kas ir izklāstītas Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punktā. |
| --- | --- |

(120)

Pat par MVU, kam glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu var piešķirt shēmas veidā, Komisija norāda, ka to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti iepriekš, 117. apsvērumā, nav izpildītas tās noteiktās prasības šādai shēmai, kas ir izklāstītas Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punktā.

| (121) | Tādēļ Komisija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(121)

Tādēļ Komisija pauž viedokli, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts.

6.3.   Iespējama saderība, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm
   (46)

| (122) | KStG 8.c panta 1.a punkts ir jāizskata arī, ņemot vērā Reģionālā atbalsta pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(122)

KStG 8.c panta 1.a punkts ir jāizskata arī, ņemot vērā Reģionālā atbalsta pamatnostādnes.

| (123) | Reģionālā atbalsta potenciāliem saņēmējiem jāatrodas tādā Vācijas reģionā, kas ir atbilstīgs reģionālajam atbalstam. Saskaņā ar 8.c panta 1.a punktu šis noteikti nav šāds gadījums, jo noteikums attiecas uz uzņēmumiem, kuri atrodas visā Vācijas teritorijā. |
| --- | --- |

(123)

Reģionālā atbalsta potenciāliem saņēmējiem jāatrodas tādā Vācijas reģionā, kas ir atbilstīgs reģionālajam atbalstam. Saskaņā ar 8.c panta 1.a punktu šis noteikti nav šāds gadījums, jo noteikums attiecas uz uzņēmumiem, kuri atrodas visā Vācijas teritorijā.

| (124) | Turklāt Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs no to darbības jomas ir izslēgti grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē (skatīt 9. punktu). Tādēļ pat atbalstu uzņēmumiem, kuri atrodas atbilstīgajos reģionos, nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs no to darbības jomas ir izslēgti grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē (skatīt 9. punktu). Tādēļ pat atbalstu uzņēmumiem, kuri atrodas atbilstīgajos reģionos, nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| (125) | Tādēļ Komisija pauž viedokli, ka pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā reģionāls atbalsts. |
| --- | --- |

(125)

Tādēļ Komisija pauž viedokli, ka pasākums nav saderīgs ar iekšējo tirgu kā reģionāls atbalsts.

6.4.   Iespējama saderība, pamatojoties uz Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnēm
   (47)

| (126) | Visbeidzot KStG 8.c panta 1.a punkts ir jāizskata arī, ņemot vērā Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(126)

Visbeidzot KStG 8.c panta 1.a punkts ir jāizskata arī, ņemot vērā Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnes.

| (127) | Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu primārais mērķis ir nodrošināt, ka, īstenojot valsts atbalsta pasākumus, tiks panākts augstāks vides aizsardzības līmenis, nekā tas būtu bez atbalsta, un nodrošināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka par negatīvo ietekmi konkurences kropļošanas ziņā, ņemot vērā ar LESD 191. pantu ieviesto principu “piesārņotājs maksā” (turpmāk – “PPM”). |
| --- | --- |

(127)

Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu primārais mērķis ir nodrošināt, ka, īstenojot valsts atbalsta pasākumus, tiks panākts augstāks vides aizsardzības līmenis, nekā tas būtu bez atbalsta, un nodrošināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme ir lielāka par negatīvo ietekmi konkurences kropļošanas ziņā, ņemot vērā ar LESD 191. pantu ieviesto principu “piesārņotājs maksā” (turpmāk – “PPM”).

| (128) | KStG 8.c panta 1.a punktā šis mērķis nav izpildīts. Paskaidrojuma rakstā nav norādīts neviens mērķis Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(128)

KStG 8.c panta 1.a punktā šis mērķis nav izpildīts. Paskaidrojuma rakstā nav norādīts neviens mērķis Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu nozīmē.

| (129) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. punktā ir noteikts, ka grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja ir apdraudēta tā esība, nevar uzskatīt par piemērotu līdzekli, lai veicinātu citu publiskā sektora politikas mērķu īstenošanu, līdz brīdim, kad ir nodrošināta tā dzīvotspēja. Tā kā visi KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktie potenciālie saņēmēji ir grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē, Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav saderīgs kā vides aizsardzības atbalsts. |
| --- | --- |

(129)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 20. punktā ir noteikts, ka grūtībās nonākušu uzņēmumu, ja ir apdraudēta tā esība, nevar uzskatīt par piemērotu līdzekli, lai veicinātu citu publiskā sektora politikas mērķu īstenošanu, līdz brīdim, kad ir nodrošināta tā dzīvotspēja. Tā kā visi KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktie potenciālie saņēmēji ir grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunkta nozīmē, Komisija uzskata, ka KStG 8.c panta 1.a punkts nav saderīgs kā vides aizsardzības atbalsts.

6.5.   Iespējama saderība, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punktu

| (130) | Komisija norāda, ka paziņotais pasākums ietilpst gan pagaidu shēmas, gan Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu darbības jomā. Tādēļ, īstenojot savu brīvu izvēli saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu, tai ir saistoši šie divi dokumenti iepriekš, 109. un nākamajos apsvērumos, izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(130)

Komisija norāda, ka paziņotais pasākums ietilpst gan pagaidu shēmas, gan Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu darbības jomā. Tādēļ, īstenojot savu brīvu izvēli saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktu, tai ir saistoši šie divi dokumenti iepriekš, 109. un nākamajos apsvērumos, izklāstīto iemeslu dēļ.

| (131) | Tomēr, ja Komisijai uzrāda neapstrīdamus šādas rīcības argumentus, tā var atkal īstenot savu brīvu izvēli, ja tā rīkojas atbilstoši LESD izklāstītajiem noteikumiem un vispārējo tiesību aktu principiem, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes principu, kā tas ir interpretēts Tiesas judikatūrā (48). Šajā saistībā saskaņā ar Tiesas judikatūru Komisija var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja atbalsts paredzēts tam, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā (LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts), vai kalpo kopīgo interešu mērķim (LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (49), ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai (50) un tam nav ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(131)

Tomēr, ja Komisijai uzrāda neapstrīdamus šādas rīcības argumentus, tā var atkal īstenot savu brīvu izvēli, ja tā rīkojas atbilstoši LESD izklāstītajiem noteikumiem un vispārējo tiesību aktu principiem, jo īpaši attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes principu, kā tas ir interpretēts Tiesas judikatūrā (48). Šajā saistībā saskaņā ar Tiesas judikatūru Komisija var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja atbalsts paredzēts tam, lai novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts ekonomikā (LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts), vai kalpo kopīgo interešu mērķim (LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) (49), ir vajadzīgs šī mērķa sasniegšanai (50) un tam nav ietekmes uz tirdzniecības nosacījumiem tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (132) | Šajā gadījumā Vācija nav uzrādījusi nekādus argumentus par to, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(132)

Šajā gadījumā Vācija nav uzrādījusi nekādus argumentus par to, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu.

| (133) | Komisija norāda, ka atbalsta pasākuma veida dēļ atbalsta apmērs ir atkarīgs no saņēmēja iepriekš reģistrētajiem zaudējumiem. Tādēļ nav saiknes starp uzņēmuma saņemtā atbalsta apmēru un mērķi, kam paredzēta atbalsta shēma, t. i., pārstrukturēšanas šķēršļu noņemšana un atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ekonomiskās un finanšu krīzes laikā. Tādēļ Komisija secina, ka atbalsta shēma pārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu atbalsta shēmas mērķi. Attiecīgi tā kropļo konkurenci iekšējā tirgū tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(133)

Komisija norāda, ka atbalsta pasākuma veida dēļ atbalsta apmērs ir atkarīgs no saņēmēja iepriekš reģistrētajiem zaudējumiem. Tādēļ nav saiknes starp uzņēmuma saņemtā atbalsta apmēru un mērķi, kam paredzēta atbalsta shēma, t. i., pārstrukturēšanas šķēršļu noņemšana un atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem ekonomiskās un finanšu krīzes laikā. Tādēļ Komisija secina, ka atbalsta shēma pārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu atbalsta shēmas mērķi. Attiecīgi tā kropļo konkurenci iekšējā tirgū tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (134) | Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(134)

Tādēļ Komisija secina, ka pasākumu nevar atzīt par saderīgu, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punkta b) vai c) apakšpunktu.

7.   ATGŪŠANA

| (135) | Tā kā par atbalsta shēmu nav paziņots, tā ir nelikumīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā par atbalsta shēmu nav paziņots, tā ir nelikumīgs atbalsts.

| (136) | Pamatojoties uz Komisijas ieviesto lēmumu pieņemšanas praksi, saskaņā ar Līguma 107. pantu jāveic atgūšana no saņēmējiem. Šī prakse ir apstiprināta Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, 14. pantā (51): “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”. |
| --- | --- |

(136)

Pamatojoties uz Komisijas ieviesto lēmumu pieņemšanas praksi, saskaņā ar Līguma 107. pantu jāveic atgūšana no saņēmējiem. Šī prakse ir apstiprināta Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, 14. pantā (51): “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.

| (137) | Ņemot vērā, ka attiecīgais pasākums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, to ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda bija tirgū, pirms tika piešķirts atbalsts. Tādēļ atgūšana īstenojama no dienas, kad saņēmējam tika radīta priekšrocība, t. i., kad atbalsts tika padarīts pieejams saņēmējam, un tajā iekļaujami atgūšanas procenti līdz pilnīgai atgūšanai. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā, ka attiecīgais pasākums ir nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts, to ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda bija tirgū, pirms tika piešķirts atbalsts. Tādēļ atgūšana īstenojama no dienas, kad saņēmējam tika radīta priekšrocība, t. i., kad atbalsts tika padarīts pieejams saņēmējam, un tajā iekļaujami atgūšanas procenti līdz pilnīgai atgūšanai.

| (138) | Komisija uzskata, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājuma ikgadējais datums jāuzskata par piemērotu dienu tam, lai noteiktu dienu, kad atbalsts tika padarīts pieejams saņēmējam. |
| --- | --- |

(138)

Komisija uzskata, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājuma ikgadējais datums jāuzskata par piemērotu dienu tam, lai noteiktu dienu, kad atbalsts tika padarīts pieejams saņēmējam.

| (139) | Vācijai jāpiemēro visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no saņēmējiem. Lai noteiktu to lietu skaitu, kurām ir jāpiemēro atgūšanas procedūra, Vācijai ir jāsagatavo saraksts ar uzņēmumiem, kas ir izmantojuši šo pasākumu kopš 2008. gada 1. janvāra. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka Vācija 2010. gada 30. aprīlī pārtrauca pasākuma piemērošanu. Vācijas Federālā Finanšu ministrija izdeva rīkojumu, kurā noteikts, ka par nodokļu iekasēšanu atbildīgajām iestādēm jāpārtrauc Sanierungsklausel piemērošana, līdz Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu par šo lietu (52). |
| --- | --- |

(139)

Vācijai jāpiemēro visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no saņēmējiem. Lai noteiktu to lietu skaitu, kurām ir jāpiemēro atgūšanas procedūra, Vācijai ir jāsagatavo saraksts ar uzņēmumiem, kas ir izmantojuši šo pasākumu kopš 2008. gada 1. janvāra. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka Vācija 2010. gada 30. aprīlī pārtrauca pasākuma piemērošanu. Vācijas Federālā Finanšu ministrija izdeva rīkojumu, kurā noteikts, ka par nodokļu iekasēšanu atbildīgajām iestādēm jāpārtrauc Sanierungsklausel piemērošana, līdz Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu par šo lietu (52).

| (140) | Atgūstamais valsts atbalsts ir jāaprēķina, pamatojoties uz nodokļu deklarācijām, ko iesnieguši attiecīgie uzņēmumi, t. i., KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktiem saņēmēji. Atbalsta summa ir jāaprēķina kā starpība starp nodokli, kas būtu bijis jāmaksā, nepiemērojot KStG 8.c panta 1.a punktu, un nodokli, kurš faktiski tika samaksāts pēc KStG 8.c panta 1.a punkta piemērošanas. |
| --- | --- |

(140)

Atgūstamais valsts atbalsts ir jāaprēķina, pamatojoties uz nodokļu deklarācijām, ko iesnieguši attiecīgie uzņēmumi, t. i., KStG 8.c panta 1.a punktā noteiktiem saņēmēji. Atbalsta summa ir jāaprēķina kā starpība starp nodokli, kas būtu bijis jāmaksā, nepiemērojot KStG 8.c panta 1.a punktu, un nodokli, kurš faktiski tika samaksāts pēc KStG 8.c panta 1.a punkta piemērošanas.

| (141) | Tas neskar iespēju, ka, ja tādējādi piešķirtā atbalsta kopsumma nepārsniedz bruto dotāciju 500 000 euro apmērā un ja ir atbilstība visiem citiem nosacījumiem, kas paredzēti pagaidu shēmas 4.2.2. sadaļā un Komisijas lēmumā, ar kuru apstiprina Vācijas atbalsta shēmu, pamatojoties uz minēto juridisko pamatu, it sevišķi attiecībā uz uzņēmumu, kas 2008. gada 1. jūlijā nav grūtībās nonācis uzņēmums, atbalstu var atzīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā interpretēts pagaidu shēmā, un uz apstiprināto Vācijas atbalsta shēmu. Ja kopsumma pārsniedz 500 000 euro, pārsniegtais apjoms ir jāatgūst. |
| --- | --- |

(141)

Tas neskar iespēju, ka, ja tādējādi piešķirtā atbalsta kopsumma nepārsniedz bruto dotāciju 500 000 euro apmērā un ja ir atbilstība visiem citiem nosacījumiem, kas paredzēti pagaidu shēmas 4.2.2. sadaļā un Komisijas lēmumā, ar kuru apstiprina Vācijas atbalsta shēmu, pamatojoties uz minēto juridisko pamatu, it sevišķi attiecībā uz uzņēmumu, kas 2008. gada 1. jūlijā nav grūtībās nonācis uzņēmums, atbalstu var atzīt par saderīgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā interpretēts pagaidu shēmā, un uz apstiprināto Vācijas atbalsta shēmu. Ja kopsumma pārsniedz 500 000 euro, pārsniegtais apjoms ir jāatgūst.

| (142) | Komisija vērš Vācijas uzmanību uz to, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar de minimis noteikumiem (53) vai saskaņā ar grupu atbrīvojuma (54) atbalsta shēmu, vai ar jebkuru atbalsta shēmu, kas apstiprināta, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm vai Pētniecības, izstrādes un inovācijas pamatnostādnēm (55), jo neviens no šiem tekstiem neietver valsts atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (56). Attiecībā uz visām citām apstiprinātajām atbalsta shēmām Vācijai ir jāpārbauda, vai lēmums par atbalsta shēmas apstiprināšanu no darbības jomas neizslēdz grūtībās nonākušus uzņēmumus. Ja neizslēdz, atbalstu varētu atzīt par saderīgu atbilstīgi šīm shēmām ar nosacījumu, ka Vācija apliecina, ka atbalsta piešķiršanas laikā tika izpildīti visi attiecīgo shēmu nosacījumi. |
| --- | --- |

(142)

Komisija vērš Vācijas uzmanību uz to, ka atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar de minimis noteikumiem (53) vai saskaņā ar grupu atbrīvojuma (54) atbalsta shēmu, vai ar jebkuru atbalsta shēmu, kas apstiprināta, pamatojoties uz Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm vai Pētniecības, izstrādes un inovācijas pamatnostādnēm (55), jo neviens no šiem tekstiem neietver valsts atbalsta piešķiršanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem (56). Attiecībā uz visām citām apstiprinātajām atbalsta shēmām Vācijai ir jāpārbauda, vai lēmums par atbalsta shēmas apstiprināšanu no darbības jomas neizslēdz grūtībās nonākušus uzņēmumus. Ja neizslēdz, atbalstu varētu atzīt par saderīgu atbilstīgi šīm shēmām ar nosacījumu, ka Vācija apliecina, ka atbalsta piešķiršanas laikā tika izpildīti visi attiecīgo shēmu nosacījumi.

8.   SECINĀJUMI

| (143) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai (KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel)) ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un ka tā ir nelikumīgi īstenota, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(143)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka shēma nodokļu zaudējumu pārnešanai (KStG 8.c panta 1.a punkts (Sanierungsklausel)) ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un ka tā ir nelikumīgi īstenota, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu.

| (144) | Komisija uzskata, ka Vācijai jāpiemēro visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no Sanierungsklausel saņēmējiem, |
| --- | --- |

(144)

Komisija uzskata, ka Vācijai jāpiemēro visi vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu atbalstu no Sanierungsklausel saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kas piešķirts, pamatojoties uz Likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftssteuergesetz) 8.c panta 1.a punktu, un ko Vācija ir īstenojusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Atsevišķs atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā interpretēts pagaidu shēmā, ar nosacījumu, ka atbalsta summa nepārsniedz 500 000 euro, ka saņēmējs 2008. gada 1. jūlijā nebija grūtībās nonācis uzņēmums un ka ir izpildīti visi citi pagaidu shēmas 4.2.2. sadaļā paredzētie nosacījumi.

3. pants

Atsevišķs atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu un kas piešķiršanas laikā atbilst nosacījumiem, kuri paredzēti jebkurā Komisijas apstiprinātā shēmā, par juridisko pamatu ņemot Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu, Reģionālā atbalsta pamatnostādnes un Pētniecības, izstrādes un inovācijas pamatnostādnes, kā arī kas neizslēdz grūtībās nonākušus uzņēmumus kā potenciālos saņēmējus, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas nepārsniedz maksimālo atbalsta intensitāti, kāda piemērojama šādam atbalstam.

4. pants

1)   Vācija atsauc 1. pantā minēto shēmu.

2)   Vācija no saņēmējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu.

3)   Atgūstamās summas ietver procentus, ko skaita no dienas, kurā summas piešķīra saņēmējam, līdz faktiskajai atgūšanas dienai.

4)   Procentus aprēķina ar salikto procentu formulu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (57) V nodaļu.

5)   Vācija atceļ visus vēl neveiktos 1. pantā minētās atbalsta shēmas maksājumus, sākot no šā lēmuma paziņošanas dienas.

5. pants

1)   Atbalsta atgūšana, kurš piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, ir tūlītēja un efektīva.

2)   Vācija nodrošina, ka šo lēmumu īsteno četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas.

6. pants

1)   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Vācija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | sarakstu ar saņēmējiem, kam piešķirts atbalsts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, un atbalsta kopsummu, kuru katrs saņēmējs ir saņēmis atbilstīgi shēmai; |
| --- | --- |

a)

sarakstu ar saņēmējiem, kam piešķirts atbalsts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu, un atbalsta kopsummu, kuru katrs saņēmējs ir saņēmis atbilstīgi shēmai;

| b) | kopsummu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopsummu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja;

| c) | detalizētu aprakstu par jau pieņemtajiem vai plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

c)

detalizētu aprakstu par jau pieņemtajiem vai plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;

| d) | dokumentārus pierādījumus, ka saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumentārus pierādījumus, ka saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2)   Vācija informē Komisiju par to, kā norit valsts pasākumi, ko veic šā lēmuma īstenošanai, līdz pilnībā ir atgūts atbalsts, kurš piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties sniedz informāciju, kas attiecas uz jau pieņemtajiem vai plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tajā ietver arī detalizētu informāciju par atbalsta un atmaksas procentu summām, kas jau ir atgūtas no saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2011. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva par LESD attiecīgi 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Vajadzības gadījumā šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu saprotamas kā atsauces uz EK līguma attiecīgi 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 90, 8.4.2010., 8. lpp.

2

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Bundestagsdrucksache 16/4841, 74. lpp.

4

Bundestagsdrucksache

(5)  Bundestagsdrucksache 16/4841, 76. lpp., atsaucoties uz Federālās Finanšu ministrijas 2003. gada 27. marta apkārtrakstu; BStBl I, 240. lpp.

5

Bundestagsdrucksache

BStBl

(6)  Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 2009. gada 16. jūnijs, BGBl. I Nr. 43, 1959. lpp.

6

Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung)

BGBl

(7)  Pārstrukturēšana (Sanierung) ir pasākums, lai izvairītos no maksātnespējas (Zahlungsunfähigkeit) vai pārmērīgu parādsaistību nastas (Überschuldung) vai lai pārvarētu maksātnespēju vai pārmērīgu parādsaistību nastu. Attiecīgi atbilstīgi ir vienīgi tie uzņēmumi, kuri ir vai, iespējams, var būt maksātnespējīgi vai pakļauti pārmērīgām parādsaistībām brīdī, kad notiek līdzdalības pārmaiņas.

7

Sanierung

Zahlungsunfähigkeit

Überschuldung

(8)  Termini “maksātnespēja”, “maksātnespējas risks” un “pārmērīgu parādsaistību nasta” ir definēti Vācijas maksātnespējas tiesību aktos (Insolvenzordnung, turpmāk – InsO). Proti, maksātnespēja (InsO 17. pants): debitors ir uzskatāms par tādu, kas nespēj izpildīt attiecīgās maksājumu saistības. Parasti debitoru uzskata par maksātnespējīgu, ja tas ir pārtraucis veikt maksājumus. Maksātnespējas risks (InsO 18. pants): debitoru uzskata par tādu, kuru apdraud maksātnespējas risks, ja, iespējams, tas var nespēt izpildīt esošās maksājumu saistības attiecīgajā termiņā. Pārmērīgu parādsaistību nasta (InsO 19. pants): debitoram ir pārmērīgu parādsaistību nasta, ja tā aktīvi vairs nenosedz pastāvošās saistības; ja vien nav ļoti iespējams, ka, ņemot vērā apstākļus, uzņēmums turpinās pastāvēt.

8

Insolvenzordnung

InsO

InsO

InsO

InsO

(9)  Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), 2009. gada 22. decembris (BGBl I, 3950. lpp.), 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

9

Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz)

BGBl

(10)  Zaudējumi apakšgrupas līmenī, sk. pirmā KStG 15. pantu Nr. 1.

10

KStG

(11)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.).

11

(12)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

12

(13)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

13

(14)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  Federālās Finanšu ministrijas 2010. gada 30. aprīļa apkārtraksts Vācijas federālo zemju nodokļu iestādēm (atbild par nodokļu iekasēšanu): http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html.

15

Vācijas federālo zemju

(16)  Vācija citē šādas lietas: spriedums lietā C-276/02 Spānija/Komisija, [2004], Krājums, I-8091. lpp., 15. un 26. punkts, un spriedums lietā C-256/97 Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), [1999], Recueil, I-3913. lpp., 22. un 25. punkts.

16

Krājums

Déménagements-Manutention Transport SA

DMT

Recueil

(17)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.), 13. un 14. punkts.

17

(18)  Spriedums lietā Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), citēts iepriekš, 26.–28. apsvērums.

18

Déménagements-Manutention Transport SA (DMT)

(19)  Spriedums lietā T-152/99 Hijos de Andrés Molina, S.A. (HAMSA), [2002], Recueil, II-3049. lpp., 157. punkts.

19

Hijos de Andrés Molina, S.A. (HAMSA)

Recueil

(20)  Spriedumi apvienotajās lietās C-182/03 un C-217/03 Beļģija (C-182/03) un Forum 187 ASBL (C-217/03)/Komisija, [2006], Krājums, I-5479. lpp., 86. un 87. punkts.

20

Forum 187 ASBL

(21)  Spriedums lietā T-196/04 Ryanair/Komisija, [2008], Krājums, II-3643. lpp., 84. un 85. punkts; spriedums lietā C-334/99 Vācija/Komisija, [2003], Recueil, I-1139. lpp., 133. un 134. punkts.

21

Ryanair

Recueil

(22)  Citēts iepriekš.

22

(23)  Citēts iepriekš.

23

(24)  Spriedums lietā C-143/99 Adria-Wien Pipeline, [2001], Recueil, I-8365. lpp., 41. punkts; spriedums lietā C-308/01 GIL Insurance and Others, [2004], Recueil, I-4777. lpp., 68. punkts; spriedums lietā C-172/03 Heiser, [2005], Krājums, I-1627. lpp., 40. punkts; skatīt arī Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem attiecībā uz tiešo uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem.

24

Adria-Wien Pipeline

Recueil

GIL Insurance and Others

Recueil

Heiser

Krājums

(25)  Lieta C 2/09 MoRaKG, Kapitālieguldījumu noteikumi (OV L 6, 9.1.2010., 32. lpp.).

25

MoRaKG

(26)  Citēts iepriekš.

26

(27)  Citēts iepriekš.

27

(28)  Lieta T-55/99, CETM, [2000], Recueil, II-3207. lpp., 53. punkts.

28

CETM

Recueil

(29)  Skatīt Bundestagdrucksache 16/4841, 75. lpp. et seq. un aprakstu iepriekš.

29

Bundestagdrucksache

et seq

(30)  Lieta C-200/97, secinājumi sniegti 1998. gada 16. jūlijā, 26.–32. punkts.

30

(31)  Spriedums lietā 173/73 Itālija/Komisija, [1974], Recueil, 709. lpp., 33. punkts; spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija, [1999], Recueil, I-3671. lpp., 33. punkts; Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, citēts iepriekš, 42. punkts; GIL Insurance, citēts iepriekš, 72. punkts; Heiser, citēts iepriekš, 43. punkts; spriedums lietā C-148/04 Unicredito Italiano, [2005], Krājums, I-11137. lpp., 51. punkts; spriedums lietā C-88/03 Portugāle/Komisija, [2006], Krājums, I-7115. lpp., 52. punkts.

31

Recueil

[

Recueil

Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

GIL Insurance

Heiser

Unicredito Italiano

Krājums

Krājums

(32)  Portugāle/Komisija, citēts iepriekš, 81. punkts.

32

(33)  Bundestagdrucksache 16/4841, 30. lpp. et seq.

33

Bundestagdrucksache

et seq

(34)  Bundestagdrucksache 16/13429, 50. lpp., un Bundestagdrucksache 16/12674, 10. lpp.

34

Bundestagdrucksache

Bundestagdrucksache

(35)  Portugāle/Komisija, citēts iepriekš, 82. punkts, kur “kohēzija” un “reģionālā attīstība” ir minētas kā neraksturīgi mērķi.

35

(36)  Lieta C 57/02 Nodokļu atbrīvojums grūtībās nonākušu firmu pārņemšanai (OV L 108, 16.4.2004., 38. lpp.).

36

(37)  Lieta N 553/04 Nodokļu atbrīvojums grūtībās nonākušu firmu pārņemšanai (OV C 242, 1.10.2005., 5. lpp.).

37

(38)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/99, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

38

(39)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

39

(40)  Spriedums lietā C-364/90 Itālija/Komisija, [1993], Recueil, I-2097. lpp., 20. punkts; spriedums apvienotajās lietās T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen (T-132/96) un Volkswagen AG and Volkswagen (T-143/96)/Komisija, [1999], Recueil, II-3663. lpp., 140. punkts; spriedums lietā C-372/97 Itālija/Komisija, [2004], Recueil, I-3679. lpp., 81. punkts.

40

Recueil

Freistaat Sachsen

Volkswagen AG and Volkswagen

Recueil

Recueil

(41)  Spriedums lietā C-142/87 Beļģija/Komisija, [1990], Recueil, I-959. lpp., 56. punkts, un spriedums lietā C-39/94 SFEI un citi, [1996], Recueil, I-3547. lpp., 36. punkts.

41

Recueil

SFEI

Recueil

(42)  Spriedums lietā C-313/90 CIRFS un citi/Komisija, [1993], Recueil, I-1125. lpp., 36. punkts; spriedums lietā C-311/94 IJssel-Vliet, [1996], Recueil, I-5023. lpp., 43. punkts; kā arī spriedums lietā C-351/98 Spānija/Komisija, [2002], Recueil, I-8031. lpp., 53. punkts.

42

CIRFS

Recueil

IJssel-Vliet

Recueil

Recueil

(43)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (OV C 83, 7.4.2009., 1. lpp.). No 2011. gada 1. janvāra šo paziņojumu aizstāj ar jaunu versiju (OV C 6, 11.1.2011., 5. lpp.). Tomēr atbilstīgi jaunās versijas 5. nodaļai šī jaunā versija attiecas uz nelikumīgu atbalstu vienīgi tad, ja atbalsts piešķirts pēc 2011. gada 1. janvāra. Tā kā Vācija ir apturējusi šī pasākuma piemērošanu, pēc šīs dienas atbalsts nav piešķirts.

43

(44)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

44

(45)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

45

(46)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

46

(47)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

47

(48)  Jo īpaši skatīt lietu C-313/90 Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Komisija, [1993], Recueil, I-1125. lpp.

48

Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)

Recueil

(49)  Spriedums lietā T-162/06 Kronoply/Komisija, [2009], Krājums, II-1. lpp.; sevišķi 65., 66., 74., 75. punkts;

49

Kronoply

Krājums

(50)  Spriedums lietā T-187/99 Agrana Zucker und Stärke/Komisija, [2001], Recueil, II-1587. lpp., 74. punkts; spriedums lietā T-126/99 Graphischer Maschinenbau/Komisija, [2002], Recueil, II-2427. lpp., 41.–43. punkts; spriedums lietā C-390/06 Nuova Agricast, [2008], Krājums, I-2577. lpp., 68. un 69. punkts.

50

Agrana Zucker und Stärke

Recueil

Graphischer Maschinenbau

Recueil

Nuova Agricast

Krājums

(51)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

51

(52)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

52

(53)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

53

de minimis

(54)  Sk. 44. zemsvītras piezīmi.

54

(55)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.).

55

(56)  Sk. VGAR 1. panta 6. punkta c) apakšpunktu; Reģionāla atbalsta pamatnostādņu 9. punktu; Pētniecības, izstrādes un inovācijas pamatnostādņu 2.1. nodaļas beigu daļu.

56

(57)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

57

---

| 10.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 235/42

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 8. marts)

par valsts atbalstu lietā C 24/09 (ex N 446/08) – Valsts atbalsts energoietilpīgiem uzņēmumiem saskaņā ar Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1363)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/528/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Austrija 2008. gada 27. jūnijā paziņoja, ka tā plāno grozīt Zaļās elektroenerģijas aktu (turpmāk “Akts”), kura toreizējo redakciju Komisija 2006. gadā bija atzinusi par saderīgu ar iekšējo tirgu (2). 2008. gada 4. septembrī Austrija paziņoja par jaunu Akta redakciju, uz kuru attiecas šis Komisijas lēmums. |
| --- | --- |

(1)

Austrija 2008. gada 27. jūnijā paziņoja, ka tā plāno grozīt Zaļās elektroenerģijas aktu (turpmāk “Akts”), kura toreizējo redakciju Komisija 2006. gadā bija atzinusi par saderīgu ar iekšējo tirgu (2). 2008. gada 4. septembrī Austrija paziņoja par jaunu Akta redakciju, uz kuru attiecas šis Komisijas lēmums.

| (2) | Komisija 2008. gada 28. oktobra vēstulē pieprasīja sniegt papildu informāciju. Pēc tam, kad tika nosūtīts atgādinājums, Austrijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2008. gada 22. decembra vēstulē. Pēc tikšanās ar Austrijas pārstāvjiem 2009. gada 11. februārī Komisija 2009. gada 19. februāra vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju. Austrijas iestādes sniedza minēto informāciju 2009. gada 17. marta vēstulē. Komisija 2009. gada 8. maija vēstulē lūdza sniegt vēl papildu informāciju, ko Austrijas iestādes sniedza 2009. gada 9. un 19. jūnija vēstulēs. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2008. gada 28. oktobra vēstulē pieprasīja sniegt papildu informāciju. Pēc tam, kad tika nosūtīts atgādinājums, Austrijas iestādes iesniedza papildu informāciju 2008. gada 22. decembra vēstulē. Pēc tikšanās ar Austrijas pārstāvjiem 2009. gada 11. februārī Komisija 2009. gada 19. februāra vēstulē lūdza sniegt papildu informāciju. Austrijas iestādes sniedza minēto informāciju 2009. gada 17. marta vēstulē. Komisija 2009. gada 8. maija vēstulē lūdza sniegt vēl papildu informāciju, ko Austrijas iestādes sniedza 2009. gada 9. un 19. jūnija vēstulēs.

| (3) | Komisija 2008. gada 9. jūlijā saņēma sūdzību no Austrijas Valsts nodarbinātības dienesta (Bundesarbeitskammer) saistībā ar Aktā paredzēto pasākumu par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 9. jūlijā saņēma sūdzību no Austrijas Valsts nodarbinātības dienesta (Bundesarbeitskammer) saistībā ar Aktā paredzēto pasākumu par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem.

| (4) | Komisija 2009. gada 22. jūlijā pieņēma hibrīda lēmumu, apstiprinot pasākumus par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem; Komisija paziņoja, ka pasākumi atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk “Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā”) (3), tomēr nolēma uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Aktā paredzēto atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2009. gada 22. jūlijā pieņēma hibrīda lēmumu, apstiprinot pasākumus par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem; Komisija paziņoja, ka pasākumi atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk “Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā”) (3), tomēr nolēma uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz Aktā paredzēto atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem (4).

| (5) | Komisija 2009. gada 23. jūlija vēstulē informēja Austriju par šo lēmumu un lūdza sniegt visu nepieciešamo informāciju šā pasākuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 23. jūlija vēstulē informēja Austriju par šo lēmumu un lūdza sniegt visu nepieciešamo informāciju šā pasākuma izvērtēšanai.

| (6) | Komisija publicēja savu lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(6)

Komisija publicēja savu lēmumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5) un aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

| (7) | Austrijas iestādes 2009. gada 19. augusta vēstulē lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu, un Komisija tam piekrita 2009. gada 9. septembra vēstulē. Visbeidzot Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2009. gada 8. oktobrī. |
| --- | --- |

(7)

Austrijas iestādes 2009. gada 19. augusta vēstulē lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu, un Komisija tam piekrita 2009. gada 9. septembra vēstulē. Visbeidzot Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2009. gada 8. oktobrī.

| (8) | Starplaikā Austrijas Valsts nodarbinātības dienests 2009. gada 7. oktobra vēstulē Komisijai darīja zināmu savu nostāju attiecībā uz pasākumu par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija lūdza Austrijas iestādes sniegt piezīmes par šo nostāju. Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2009. gada 23. decembrī un 2010. gada 23. aprīlī nosūtīja papildu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Starplaikā Austrijas Valsts nodarbinātības dienests 2009. gada 7. oktobra vēstulē Komisijai darīja zināmu savu nostāju attiecībā uz pasākumu par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija lūdza Austrijas iestādes sniegt piezīmes par šo nostāju. Austrijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2009. gada 23. decembrī un 2010. gada 23. aprīlī nosūtīja papildu informāciju.

| (9) | Komisija 2010. gada 21. jūnija un 2010. gada 19. jūlija vēstulēs lūdza Austrijas iestādēm sniegt papildu informāciju, ko tās izdarīja 2010. gada 13. septembrī. Pēc Austrijas iestāžu lūguma 2010. gada 9. jūlijā notika Komisijas un Austrijas pārstāvju tikšanās. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 21. jūnija un 2010. gada 19. jūlija vēstulēs lūdza Austrijas iestādēm sniegt papildu informāciju, ko tās izdarīja 2010. gada 13. septembrī. Pēc Austrijas iestāžu lūguma 2010. gada 9. jūlijā notika Komisijas un Austrijas pārstāvju tikšanās.

| (10) | Austrijas iestādes 2010. gada 24. novembra vēstulē uzsvēra Zaļās elektroenerģijas akta nozīmi valstij un lūdza līdz 2010. gada decembra sākumam pieņemt lēmumu šajā lietā. Komisija atbildēja uz minēto vēstuli 2010. gada 7. decembrī. Nākamā tikšanās ar Austrijas pārstāvjiem notika 2010. gada 9. decembrī. |
| --- | --- |

(10)

Austrijas iestādes 2010. gada 24. novembra vēstulē uzsvēra Zaļās elektroenerģijas akta nozīmi valstij un lūdza līdz 2010. gada decembra sākumam pieņemt lēmumu šajā lietā. Komisija atbildēja uz minēto vēstuli 2010. gada 7. decembrī. Nākamā tikšanās ar Austrijas pārstāvjiem notika 2010. gada 9. decembrī.

| (11) | Austrijas iestādes 2010. gada 30. decembra vēstulē atsauca procedūras laikā minētos argumentus par labu pasākumam un lūdza Komisijai apstiprināt atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija atbildēja uz šo vēstuli 2011. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

(11)

Austrijas iestādes 2010. gada 30. decembra vēstulē atsauca procedūras laikā minētos argumentus par labu pasākumam un lūdza Komisijai apstiprināt atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija atbildēja uz šo vēstuli 2011. gada 25. janvārī.

2.   PASĀKUMA DETALIZĒTS APRAKSTS

| (12) | Komisija savā 2009. gada 22. jūlija lēmumā apstiprināja Akta grozīto redakciju, izņemot vienīgi 22.c pantu, ar ko paredz atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tāpēc šis apraksts attiecas tikai uz pieminēto mehānismu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija savā 2009. gada 22. jūlija lēmumā apstiprināja Akta grozīto redakciju, izņemot vienīgi 22.c pantu, ar ko paredz atbrīvojuma mehānismu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tāpēc šis apraksts attiecas tikai uz pieminēto mehānismu.

2.1.   Atbrīvojuma mehānisms energoietilpīgiem uzņēmumiem

| (13) | Akta 3. daļa paredz, ka Austrijas iestādes piešķir vienam vai vairākiem uzņēmumiem koncesiju zaļās elektroenerģijas norēķinu centra (Ökostromabwicklungstelle, “norēķinu centrs”) uzdevumu veikšanai. Proti, koncesionāriem jāpērk zaļā elektroenerģija no ražotājiem un tā jāpārdod elektroenerģijas piegādātājiem par fiksētu cenu. Elektroenerģijas piegādātāju pienākums ir iegādāties no norēķinu centra procentuālu daļu no to kopējā piegādes apjoma; šī procentuālā daļa atbilst zaļās elektroenerģijas vidējam īpatsvaram kopējā Austrijas elektroenerģijas bilancē. |
| --- | --- |

(13)

Akta 3. daļa paredz, ka Austrijas iestādes piešķir vienam vai vairākiem uzņēmumiem koncesiju zaļās elektroenerģijas norēķinu centra (Ökostromabwicklungstelle, “norēķinu centrs”) uzdevumu veikšanai. Proti, koncesionāriem jāpērk zaļā elektroenerģija no ražotājiem un tā jāpārdod elektroenerģijas piegādātājiem par fiksētu cenu. Elektroenerģijas piegādātāju pienākums ir iegādāties no norēķinu centra procentuālu daļu no to kopējā piegādes apjoma; šī procentuālā daļa atbilst zaļās elektroenerģijas vidējam īpatsvaram kopējā Austrijas elektroenerģijas bilancē.

| (14) | Pašreiz Austrija ir piešķīrusi vienu valsts mēroga koncesiju vienam norēķinu centram, proti, Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (OeMAG). OeMAG ir akciju sabiedrība, kura ir privāto tiesību subjekts un kuras revīziju veic zvērināts revidents. To uzrauga Austrijas Federālā ekonomikas un nodarbinātības ministrija un E-Control GmbH, Austrijas enerģētikas regulators. Būtiskos elementus pasākuma īstenošanā par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem (piemēram, metodes, kādā veidā elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem piešķir elektroenerģiju, cena, kas jāmaksā tirdzniecības uzņēmumiem, vai galapatērētāju ieguldījums) iepriekš nosaka Austrijas iestādes ar likumu vai rīkojumu. Domstarpības starp iesaistītajiem uzņēmumiem jārisina tiesā un nevis ar administratīvu tiesvedību. |
| --- | --- |

(14)

Pašreiz Austrija ir piešķīrusi vienu valsts mēroga koncesiju vienam norēķinu centram, proti, Abwicklungsstelle für Ökostrom AG (OeMAG). OeMAG ir akciju sabiedrība, kura ir privāto tiesību subjekts un kuras revīziju veic zvērināts revidents. To uzrauga Austrijas Federālā ekonomikas un nodarbinātības ministrija un E-Control GmbH, Austrijas enerģētikas regulators. Būtiskos elementus pasākuma īstenošanā par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem (piemēram, metodes, kādā veidā elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem piešķir elektroenerģiju, cena, kas jāmaksā tirdzniecības uzņēmumiem, vai galapatērētāju ieguldījums) iepriekš nosaka Austrijas iestādes ar likumu vai rīkojumu. Domstarpības starp iesaistītajiem uzņēmumiem jārisina tiesā un nevis ar administratīvu tiesvedību.

| (15) | OeMAG ir akciju sabiedrība, kas pieder elektropārvades sistēmu operatoriem, bankām un rūpniecības uzņēmumiem, proti, 24,4 % akciju pieder Verbund-APG un pārējās akcijas pa 12,6 % katram pieder VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG, un Smart Technologies. Verbund-APG ir 100 % Verbund AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) meitasuzņēmums; 51 % Verbund AG akciju pieder Austrijas Republikai. VKW Netz AG pieder uzņēmumam Illwerke AG, savukārt 95,5 % tā akciju pieder Forarlbergas federālajai zemei. TIWAG-Netz AG pieder uzņēmumam TIWAG AG, kas savukārt ir 100 % Tiroles federālās zemes meitasuzņēmums. CISMO GmbH pieder bankai Oesterreichische Kontrollbank AG, kā arī elektropārvades sistēmu operatoriem un elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem. Oesterreichische Kontrollbank AG pieder Austrijas bankām. Investkredit Bank AG pieder galvenokārt tautas bankām (Volksbanken). Smart Technologies pieder uzņēmumam Siemens. Tādējādi valsts kontrolētiem akcionāriem pieder 49,6 % OeMAG akciju, bet privātajiem akcionāriem – 50,4 % OeMAG akciju. Komisijas rīcībā nav pierādījumu, ka valsts kontrolētie akcionāri var pārņemt kontroli vai vismaz kopīgu kontroli pār OeMAG. |
| --- | --- |

(15)

OeMAG ir akciju sabiedrība, kas pieder elektropārvades sistēmu operatoriem, bankām un rūpniecības uzņēmumiem, proti, 24,4 % akciju pieder Verbund-APG un pārējās akcijas pa 12,6 % katram pieder VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG, un Smart Technologies. Verbund-APG ir 100 % Verbund AG (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) meitasuzņēmums; 51 % Verbund AG akciju pieder Austrijas Republikai. VKW Netz AG pieder uzņēmumam Illwerke AG, savukārt 95,5 % tā akciju pieder Forarlbergas federālajai zemei. TIWAG-Netz AG pieder uzņēmumam TIWAG AG, kas savukārt ir 100 % Tiroles federālās zemes meitasuzņēmums. CISMO GmbH pieder bankai Oesterreichische Kontrollbank AG, kā arī elektropārvades sistēmu operatoriem un elektroenerģijas un gāzes uzņēmumiem. Oesterreichische Kontrollbank AG pieder Austrijas bankām. Investkredit Bank AG pieder galvenokārt tautas bankām (Volksbanken). Smart Technologies pieder uzņēmumam Siemens. Tādējādi valsts kontrolētiem akcionāriem pieder 49,6 % OeMAG akciju, bet privātajiem akcionāriem – 50,4 % OeMAG akciju. Komisijas rīcībā nav pierādījumu, ka valsts kontrolētie akcionāri var pārņemt kontroli vai vismaz kopīgu kontroli pār OeMAG.

| (16) | Saskaņā ar Akta 22.c panta 1. punktā paredzēto mehānismu energoietilpīgie uzņēmumi varētu lūgt saviem elektroenerģijas piegādātājiem nepiegādāt viņiem zaļo elektroenerģiju. Šim nolūkam energoietilpīgiem uzņēmumiem jāpierāda, ka tie atbilst šādiem diviem nosacījumiem:






  a) | tiem ir tiesības uz atlīdzību saskaņā ar Likumu par elektroenerģijas nodokļa atmaksu (Energieabgabevergütungsgesetz); un |
| --- | --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Akta 22.c panta 1. punktā paredzēto mehānismu energoietilpīgie uzņēmumi varētu lūgt saviem elektroenerģijas piegādātājiem nepiegādāt viņiem zaļo elektroenerģiju. Šim nolūkam energoietilpīgiem uzņēmumiem jāpierāda, ka tie atbilst šādiem diviem nosacījumiem:

a)

tiem ir tiesības uz atlīdzību saskaņā ar Likumu par elektroenerģijas nodokļa atmaksu (Energieabgabevergütungsgesetz); un

| b) | to izdevumi par zaļo elektroenerģiju ir vismaz 0,5 % no to ražošanas neto vērtības. |
| --- | --- |

b)

to izdevumi par zaļo elektroenerģiju ir vismaz 0,5 % no to ražošanas neto vērtības.

Atbrīvojumu piešķir, pamatojoties uz iesniegumu enerģētikas regulatoram E-Control.

| (17) | Ja atbrīvojums tiek piešķirts, elektroenerģijas piegādātājiem ir juridiski aizliegts iekasēt papildu izmaksas par zaļo elektroenerģiju no šiem lielajiem elektroenerģijas patērētājiem. |
| --- | --- |

(17)

Ja atbrīvojums tiek piešķirts, elektroenerģijas piegādātājiem ir juridiski aizliegts iekasēt papildu izmaksas par zaļo elektroenerģiju no šiem lielajiem elektroenerģijas patērētājiem.

| (18) | Akta 22.c panta 5. punktā noteikts, ka “līgumos starp elektroenerģijas sadales uzņēmumiem un [lielajiem elektroenerģijas] galapatērētājiem ir jāiekļauj obligāts nosacījums, ka šiem galapatērētājiem nepiegādā zaļo elektroenerģiju, ko zaļās elektroenerģijas norēķinu centrs piešķir elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem, un ka uz šiem galapatērētājiem neattiecina papildu izmaksas par zaļo elektroenerģiju. Pretrunīgi līguma noteikumi ir spēkā neesoši” (6). |
| --- | --- |

(18)

Akta 22.c panta 5. punktā noteikts, ka “līgumos starp elektroenerģijas sadales uzņēmumiem un [lielajiem elektroenerģijas] galapatērētājiem ir jāiekļauj obligāts nosacījums, ka šiem galapatērētājiem nepiegādā zaļo elektroenerģiju, ko zaļās elektroenerģijas norēķinu centrs piešķir elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem, un ka uz šiem galapatērētājiem neattiecina papildu izmaksas par zaļo elektroenerģiju. Pretrunīgi līguma noteikumi ir spēkā neesoši” (6).

| (19) | Ja energoietilpīgs uzņēmums ir atbrīvots no pirkšanas pienākuma, tam jāveic kompensācijas maksājums OeMAG 0,5 % apmērā no tā ražošanas neto vērtības iepriekšējā kalendārajā gadā (Akta 22.c panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(19)

Ja energoietilpīgs uzņēmums ir atbrīvots no pirkšanas pienākuma, tam jāveic kompensācijas maksājums OeMAG 0,5 % apmērā no tā ražošanas neto vērtības iepriekšējā kalendārajā gadā (Akta 22.c panta 2. punkts).

2.2.   Lēmuma par procedūras uzsākšanu kopsavilkums

| (20) | Paziņojumā Austrijas iestādes minēja, ka atbrīvojuma mehānisms jāizvērtē neatkarīgi no vispārējās atbalsta shēmas zaļās elektroenerģijas ražotājiem, jo tas attiecas tikai uz “privāttiesiskām līgumattiecībām” starp energoietilpīgiem uzņēmumiem un elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem. Austrijas iestādes argumentēja, ka atbrīvojums nav valsts atbalsts un ka tad, ja tas tā būtu, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu analoģiski 4. nodaļai Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā. |
| --- | --- |

(20)

Paziņojumā Austrijas iestādes minēja, ka atbrīvojuma mehānisms jāizvērtē neatkarīgi no vispārējās atbalsta shēmas zaļās elektroenerģijas ražotājiem, jo tas attiecas tikai uz “privāttiesiskām līgumattiecībām” starp energoietilpīgiem uzņēmumiem un elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumiem. Austrijas iestādes argumentēja, ka atbrīvojums nav valsts atbalsts un ka tad, ja tas tā būtu, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu analoģiski 4. nodaļai Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā.

| (21) | Jautājumā par to, vai shēmā ir iesaistīts valsts atbalsts, Komisija tās lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka “atbrīvojumu” no finansējuma mehānisma nevar izvērtēt atsevišķi no paša finansējuma mehānisma. Komisija uzskatīja, ka “izņēmums” (atbrīvojums) ir nešķirami saistīts ar attiecīgo “noteikumu” un atbrīvojums ir vispārējās shēmas neatņemama sastāvdaļa, kura jāizvērtē atbilstīgi attiecīgajam tiesību aktam par valsts atbalstu. Turklāt likumdošana paredz, ka elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumi, kuru klienti pārsvarā ir uzņēmumi, kuriem piešķirts atbrīvojums, var pieteikties uz atbrīvojumu no garantētā tarifa; tādējādi šī shēma varētu radīt arī tiešos zaudējumus OeMAG, un tas pastiprina secinājumu, ka shēmā ir iesaistīts valsts atbalsts (7). |
| --- | --- |

(21)

Jautājumā par to, vai shēmā ir iesaistīts valsts atbalsts, Komisija tās lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka “atbrīvojumu” no finansējuma mehānisma nevar izvērtēt atsevišķi no paša finansējuma mehānisma. Komisija uzskatīja, ka “izņēmums” (atbrīvojums) ir nešķirami saistīts ar attiecīgo “noteikumu” un atbrīvojums ir vispārējās shēmas neatņemama sastāvdaļa, kura jāizvērtē atbilstīgi attiecīgajam tiesību aktam par valsts atbalstu. Turklāt likumdošana paredz, ka elektroenerģijas tirdzniecības uzņēmumi, kuru klienti pārsvarā ir uzņēmumi, kuriem piešķirts atbrīvojums, var pieteikties uz atbrīvojumu no garantētā tarifa; tādējādi šī shēma varētu radīt arī tiešos zaudējumus OeMAG, un tas pastiprina secinājumu, ka shēmā ir iesaistīts valsts atbalsts (7).

| (22) | Komisija pauda šaubas par atbrīvojuma mehānisma saderību ar valsts atbalsta noteikumiem. Tādēļ Komisija nolēma uzsākt šā mehānisma formālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(22)

Komisija pauda šaubas par atbrīvojuma mehānisma saderību ar valsts atbalsta noteikumiem. Tādēļ Komisija nolēma uzsākt šā mehānisma formālo izmeklēšanas procedūru.

| (23) | Tā kā Komisija vēl nav pieņēmusi galīgo lēmumu, Austrijas iestādes piešķīra atbrīvojuma mehānismā paredzētās priekšrocības (8), pamatojoties uz Kopienas pagaidu shēmas noteikumu, kas paredz piešķirt atbalstu līdz pat EUR 500 000 apmērā laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (9). Komisija apstiprināja šo shēmu kā daļu no valsts atbalsta pasākuma Nr. N 47a/09 “Ar kopējo tirgu saderīgs ierobežota apjoma atbalsts saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu” (“Österreichregelung Kleinbeihilfen”) (10). Šo shēmu drīkst piemērot visu tautsaimniecības nozaru uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, izņemot zivsaimniecības un lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozari. Šā pasākuma rezultātā atbalstu saņēma vairāk nekā 2 000 uzņēmumu. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā Komisija vēl nav pieņēmusi galīgo lēmumu, Austrijas iestādes piešķīra atbrīvojuma mehānismā paredzētās priekšrocības (8), pamatojoties uz Kopienas pagaidu shēmas noteikumu, kas paredz piešķirt atbalstu līdz pat EUR 500 000 apmērā laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (9). Komisija apstiprināja šo shēmu kā daļu no valsts atbalsta pasākuma Nr. N 47a/09 “Ar kopējo tirgu saderīgs ierobežota apjoma atbalsts saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu” (“Österreichregelung Kleinbeihilfen”) (10). Šo shēmu drīkst piemērot visu tautsaimniecības nozaru uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, izņemot zivsaimniecības un lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozari. Šā pasākuma rezultātā atbalstu saņēma vairāk nekā 2 000 uzņēmumu.

3.   AUSTRIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (24) | Tāpat kā pirmspaziņošanas un paziņošanas posmā, Austrijas iestādes joprojām uzskata, ka pasākums par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem nav valsts atbalsts, jo tajā nav iesaistīti valsts līdzekļi un tas nav selektīvs. |
| --- | --- |

(24)

Tāpat kā pirmspaziņošanas un paziņošanas posmā, Austrijas iestādes joprojām uzskata, ka pasākums par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem nav valsts atbalsts, jo tajā nav iesaistīti valsts līdzekļi un tas nav selektīvs.

| (25) | Taču arī tad, ja atbrīvojuma mehānisms būtu bijis valsts atbalsts, Austrijas iestādes uzskata, ka to jebkurā gadījumā var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu pēc analoģijas ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā, ar 25. pantu Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst atsevišķas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (11), un ar 17. pantu Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (12) (turpmāk – Enerģētikas nodokļu direktīva). |
| --- | --- |

(25)

Taču arī tad, ja atbrīvojuma mehānisms būtu bijis valsts atbalsts, Austrijas iestādes uzskata, ka to jebkurā gadījumā var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu pēc analoģijas ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā, ar 25. pantu Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst atsevišķas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (11), un ar 17. pantu Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (12) (turpmāk – Enerģētikas nodokļu direktīva).

3.1.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (26) | Attiecībā uz valsts līdzekļiem Austrijas iestādes uzskata, ka Akts ir analoģisks Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumam (Erneuerbare-Energien-Gesetz), kurš, pēc Austrijas iestāžu uzskatiem, neietver valsts līdzekļu izmantojumu. Austrijas iestādes šajā sakarā norāda uz Tiesas spriedumu PreussenElektra lietā (13). |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz valsts līdzekļiem Austrijas iestādes uzskata, ka Akts ir analoģisks Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumam (Erneuerbare-Energien-Gesetz), kurš, pēc Austrijas iestāžu uzskatiem, neietver valsts līdzekļu izmantojumu. Austrijas iestādes šajā sakarā norāda uz Tiesas spriedumu PreussenElektra lietā (13).

| (27) | Austrijas iestādes atbrīvojuma mehānismos, ko paredz Austrijas Zaļās elektroenerģijas akts un Vācijas Atjaunojamās enerģijas likums, saskata šādas kopīgas pazīmes:






  a) | abās sistēmās papildu izmaksas, kas radušās garantētā iepirkumu tarifa rezultātā, sedz elektroenerģijas piegādātāji, kuriem jāiegādājas noteikta atjaunojamās enerģijas daļa par fiksētu cenu; |
| --- | --- | --- |

(27)

Austrijas iestādes atbrīvojuma mehānismos, ko paredz Austrijas Zaļās elektroenerģijas akts un Vācijas Atjaunojamās enerģijas likums, saskata šādas kopīgas pazīmes:

a)

abās sistēmās papildu izmaksas, kas radušās garantētā iepirkumu tarifa rezultātā, sedz elektroenerģijas piegādātāji, kuriem jāiegādājas noteikta atjaunojamās enerģijas daļa par fiksētu cenu;

| b) | abās sistēmās elektroenerģijas piegādātājiem nav pienākuma iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju tiem klientiem, kuri ir atbrīvoti no pienākuma pieņemt šādu atjaunojamo elektroenerģiju; |
| --- | --- |

b)

abās sistēmās elektroenerģijas piegādātājiem nav pienākuma iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju tiem klientiem, kuri ir atbrīvoti no pienākuma pieņemt šādu atjaunojamo elektroenerģiju;

| c) | abas sistēmas paredz pienākumu iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju no ražotājiem tiem tirgus dalībniekiem, kuri nedarbojas sabiedrisko pakalpojumu jomā; šiem tirgus dalībniekiem ir likumīgas tiesības attiecināt papildu izmaksas uz elektroenerģijas piegādātājiem, un pirkšanas pienākums un cenas ir noteiktas ar likumu; |
| --- | --- |

c)

abas sistēmas paredz pienākumu iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju no ražotājiem tiem tirgus dalībniekiem, kuri nedarbojas sabiedrisko pakalpojumu jomā; šiem tirgus dalībniekiem ir likumīgas tiesības attiecināt papildu izmaksas uz elektroenerģijas piegādātājiem, un pirkšanas pienākums un cenas ir noteiktas ar likumu;

| d) | abās sistēmās regulators pārbauda, vai nav notikusi pārmērīga kompensācija attiecībā uz uzņēmumiem, kuriem ir pienākums iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju no ražotājiem. |
| --- | --- |

d)

abās sistēmās regulators pārbauda, vai nav notikusi pārmērīga kompensācija attiecībā uz uzņēmumiem, kuriem ir pienākums iegādāties atjaunojamo elektroenerģiju no ražotājiem.

| (28) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 42.–48. punktā Komisija ir sīki izskaidrojusi, kāpēc un kādi izvērtētā pasākuma aspekti ir salīdzināmi ar pasākumu, uz kuru attiecas Tiesas Essent lieta (14). Austrijas iestādes apstrīd šos konstatējumus šādu iemeslu dēļ:






  a) | OeMAG nav iestāde, ko valsts norīkojusi maksājumu iekasēšanai. Austrijas iestāžu izpratnē Vācijas tīklu operatoriem ir tāda pati loma kā Austrijas OeMAG; |
| --- | --- | --- |

(28)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 42.–48. punktā Komisija ir sīki izskaidrojusi, kāpēc un kādi izvērtētā pasākuma aspekti ir salīdzināmi ar pasākumu, uz kuru attiecas Tiesas Essent lieta (14). Austrijas iestādes apstrīd šos konstatējumus šādu iemeslu dēļ:

a)

OeMAG nav iestāde, ko valsts norīkojusi maksājumu iekasēšanai. Austrijas iestāžu izpratnē Vācijas tīklu operatoriem ir tāda pati loma kā Austrijas OeMAG;

| b) | OeMAG ir privāts uzņēmums, nevis publisko tiesību subjekts kā tās korporācijas, kas ir Air France
   (15) un Salvat Père
   (16) lietās pieņemto spriedumu pamatā. Austrija šajā saistībā uzsver, ka valstij nav pilnvaru iecelt vadības vai uzraudzības padomes locekļus, ne arī uzraudzības pilnvaru vai veto tiesību pār OeMAG lēmumiem. Valstij nav arī pilnvaru pārņemt OeMAG funkcijas; |
| --- | --- |

b)

OeMAG ir privāts uzņēmums, nevis publisko tiesību subjekts kā tās korporācijas, kas ir Air France
   (15) un Salvat Père
   (16) lietās pieņemto spriedumu pamatā. Austrija šajā saistībā uzsver, ka valstij nav pilnvaru iecelt vadības vai uzraudzības padomes locekļus, ne arī uzraudzības pilnvaru vai veto tiesību pār OeMAG lēmumiem. Valstij nav arī pilnvaru pārņemt OeMAG funkcijas;

| c) | visas tiesas prāvas, kurās ir iesaistīts OeMAG, ir parasto tiesas iestāžu ziņā; |
| --- | --- |

c)

visas tiesas prāvas, kurās ir iesaistīts OeMAG, ir parasto tiesas iestāžu ziņā;

| d) | vienīgā valsts kontrole, kurai ir pakļauts OeMAG, ir Austrijas Revīzijas palātas ex-post revīzijas; |
| --- | --- |

d)

vienīgā valsts kontrole, kurai ir pakļauts OeMAG, ir Austrijas Revīzijas palātas ex-post revīzijas;

| e) | valsts budžets nesedz nekādus zaudējumus, kas radušies OeMAG. Valsts iestāžu loma aprobežojas tikai ar cenu fiksēšanu attiecībā uz atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanu un pārdošanu. Tāpēc šajā gadījumā nav nekādas ietekmes uz valsts budžetu, kā tas bija Sloman Neptun
   (17) un Pearle
   (18) lietās; |
| --- | --- |

e)

valsts budžets nesedz nekādus zaudējumus, kas radušies OeMAG. Valsts iestāžu loma aprobežojas tikai ar cenu fiksēšanu attiecībā uz atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanu un pārdošanu. Tāpēc šajā gadījumā nav nekādas ietekmes uz valsts budžetu, kā tas bija Sloman Neptun
   (17) un Pearle
   (18) lietās;

| f) | Energie-Control GmbH nav rīcības brīvības attiecībā uz atbrīvojuma piešķiršanu saskaņā ar Akta 22.c pantu; |
| --- | --- |

f)

Energie-Control GmbH nav rīcības brīvības attiecībā uz atbrīvojuma piešķiršanu saskaņā ar Akta 22.c pantu;

| g) | atbrīvojuma mehānisms neietekmē kopējo summu, ko elektroenerģijas piegādātāji maksā OeMAG. Vienīgās izmaiņas skar kopējās summas sadali starp dažādu kategoriju elektroenerģijas galapatērētājiem. |
| --- | --- |

g)

atbrīvojuma mehānisms neietekmē kopējo summu, ko elektroenerģijas piegādātāji maksā OeMAG. Vienīgās izmaiņas skar kopējās summas sadali starp dažādu kategoriju elektroenerģijas galapatērētājiem.

3.2.   Selektivitāte

| (29) | Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojums energoietilpīgiem uzņēmumiem nav valsts atbalsts, jo tas nav selektīvs. |
| --- | --- |

(29)

Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojums energoietilpīgiem uzņēmumiem nav valsts atbalsts, jo tas nav selektīvs.

| (30) | Austrija atgādina, ka energoietilpīgie uzņēmumi tikai daļēji ir atbrīvoti no zaļās elektroenerģijas ražotājiem sniegtā atbalsta finansēšanas. Tiem ir jāmaksā kompensācija 0,5 % vērtībā no to ražošanas neto vērtības tieši OeMAG, un tādējādi tie joprojām finansē atbalstu zaļajai elektroenerģijai. |
| --- | --- |

(30)

Austrija atgādina, ka energoietilpīgie uzņēmumi tikai daļēji ir atbrīvoti no zaļās elektroenerģijas ražotājiem sniegtā atbalsta finansēšanas. Tiem ir jāmaksā kompensācija 0,5 % vērtībā no to ražošanas neto vērtības tieši OeMAG, un tādējādi tie joprojām finansē atbalstu zaļajai elektroenerģijai.

| (31) | Citējot spriedumu Adria-Wien Pipeline lietā (19), Austrijas iestādes norāda, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu tautsaimniecības nozaru ierobežojums de jure un ka tas nav selektīvs de facto. Taču arī tad, ja prima facie atbalsts būtu uzskatāms par selektīvu, tas jebkurā gadījumā būtu attaisnojams ar sistēmas loģisko pamatu. |
| --- | --- |

(31)

Citējot spriedumu Adria-Wien Pipeline lietā (19), Austrijas iestādes norāda, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu tautsaimniecības nozaru ierobežojums de jure un ka tas nav selektīvs de facto. Taču arī tad, ja prima facie atbalsts būtu uzskatāms par selektīvu, tas jebkurā gadījumā būtu attaisnojams ar sistēmas loģisko pamatu.

| (32) | De jure selektivitāte. Zaļās elektroenerģijas akts neparedz pasākumam noteikt atsevišķu tautsaimniecības nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmumu ierobežojumu, kā arī neparedz citus selektīvos kritērijus. Austrijas iestādes savu argumentu pamatojumā norāda, ka tiesu praksē nekas neliecina par to, ka, tikai paredzot noteiktu ražošanas neto vērtības robežu, tiek izpildīts selektivitātes kritērijs attiecībā uz valsts atbalstu. Turklāt Austrijas iestādes norāda, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu tautsaimniecības nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmumu ierobežojums, kā arī uz to neattiecas nekādi citi selektivitātes kritēriji: atbilstīgi spēkā esošajiem pagaidu noteikumiem pasākums attiecas uz 19 dažādām tautsaimniecības nozarēm un aptuveni 2 300 uzņēmumiem. Tādējādi pasākums de jure nav selektīvs. |
| --- | --- |

(32)

De jure selektivitāte. Zaļās elektroenerģijas akts neparedz pasākumam noteikt atsevišķu tautsaimniecības nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmumu ierobežojumu, kā arī neparedz citus selektīvos kritērijus. Austrijas iestādes savu argumentu pamatojumā norāda, ka tiesu praksē nekas neliecina par to, ka, tikai paredzot noteiktu ražošanas neto vērtības robežu, tiek izpildīts selektivitātes kritērijs attiecībā uz valsts atbalstu. Turklāt Austrijas iestādes norāda, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu tautsaimniecības nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmumu ierobežojums, kā arī uz to neattiecas nekādi citi selektivitātes kritēriji: atbilstīgi spēkā esošajiem pagaidu noteikumiem pasākums attiecas uz 19 dažādām tautsaimniecības nozarēm un aptuveni 2 300 uzņēmumiem. Tādējādi pasākums de jure nav selektīvs.

| (33) | De facto selektivitāte. Saskaņā ar Austrijas iestāžu viedokli lielais skaits nozaru un uzņēmumu, uz kuriem attiecas atbrīvošanas mehānisms, kā arī fakts, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmuma ierobežojums un uz to neattiecas nekādi citi selektīvi kritēriji, liecina par to, ka pasākums de facto ir vispārīgs pasākums. Austrijas iestādes pamato šo nostāju arī ar spriedumu Adria-Wien Pipeline lietā. Austrija norāda, ka Tiesa šajā lietā izskatīja elektroenerģijas nodokļa daļēju atlīdzināšanu, kas tika piešķirta uzņēmumiem, kuru nodoklis pārsniedza 0,35 % no to ražošanas neto vērtības. Tiesa nolēma, ka “[..] valsts pasākumi, kuri paredz piešķirt daļēju enerģijas nodokļa atmaksu par dabasgāzi un elektrību, nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 92. panta (tagad – LESD 107. pants) izpratnē [..], ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības jomas” (20). |
| --- | --- |

(33)

De facto selektivitāte. Saskaņā ar Austrijas iestāžu viedokli lielais skaits nozaru un uzņēmumu, uz kuriem attiecas atbrīvošanas mehānisms, kā arī fakts, ka pasākumam nav noteikts atsevišķu nozaru vai konkrēta lieluma uzņēmuma ierobežojums un uz to neattiecas nekādi citi selektīvi kritēriji, liecina par to, ka pasākums de facto ir vispārīgs pasākums. Austrijas iestādes pamato šo nostāju arī ar spriedumu Adria-Wien Pipeline lietā. Austrija norāda, ka Tiesa šajā lietā izskatīja elektroenerģijas nodokļa daļēju atlīdzināšanu, kas tika piešķirta uzņēmumiem, kuru nodoklis pārsniedza 0,35 % no to ražošanas neto vērtības. Tiesa nolēma, ka “[..] valsts pasākumi, kuri paredz piešķirt daļēju enerģijas nodokļa atmaksu par dabasgāzi un elektrību, nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 92. panta (tagad – LESD 107. pants) izpratnē [..], ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības jomas” (20).

| (34) | Pamatojums ar sistēmas loģisko pamatu. Attiecībā uz refinansēšanas un atbrīvošanas mehānisma struktūru Austrijas iestādes uzskata, ka maksājumu diferencēšana ir analoģiska citām nodokļu un maksājumu finansētām sistēmām. Tā kā ar šādu diferencēšanu tiek ņemta vērā uzņēmumu spēja segt papildu maksājumus, tā ir saskaņā ar sistēmas loģisko pamatu un tādējādi nav uzskatāma par valsts atbalstu. Austrijas iestādes uzskata, ka šāda nostāja bija arī Komisijai divos iepriekšējos lēmumos par valsts atbalstu (21). |
| --- | --- |

(34)

Pamatojums ar sistēmas loģisko pamatu. Attiecībā uz refinansēšanas un atbrīvošanas mehānisma struktūru Austrijas iestādes uzskata, ka maksājumu diferencēšana ir analoģiska citām nodokļu un maksājumu finansētām sistēmām. Tā kā ar šādu diferencēšanu tiek ņemta vērā uzņēmumu spēja segt papildu maksājumus, tā ir saskaņā ar sistēmas loģisko pamatu un tādējādi nav uzskatāma par valsts atbalstu. Austrijas iestādes uzskata, ka šāda nostāja bija arī Komisijai divos iepriekšējos lēmumos par valsts atbalstu (21).

| (35) | Turklāt Austrijas iestādes norāda, ka atbrīvojuma mehānisms nevājina Aktā paredzētās vides priekšrocības, jo pieejamā atbalsta apjoms zaļās elektroenerģijas ražošanai nav samazināts. Ar vidi saistīto izmaksu samazināšana konkrētiem uzņēmumiem ir vienīgais veids, kā izveidot ilgtspējīgu zaļās elektroenerģijas finansēšanas mehānismu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbalstu atjaunojamās enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt Austrijas iestādes norāda, ka atbrīvojuma mehānisms nevājina Aktā paredzētās vides priekšrocības, jo pieejamā atbalsta apjoms zaļās elektroenerģijas ražošanai nav samazināts. Ar vidi saistīto izmaksu samazināšana konkrētiem uzņēmumiem ir vienīgais veids, kā izveidot ilgtspējīgu zaļās elektroenerģijas finansēšanas mehānismu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbalstu atjaunojamās enerģijas avotiem.

3.3.   Saderība

| (36) | Jautājumā par saderību Austrijas iestādes norāda, ka Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu pēc analoģijas var piemērot atbrīvošanas mehānismam. |
| --- | --- |

(36)

Jautājumā par saderību Austrijas iestādes norāda, ka Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu pēc analoģijas var piemērot atbrīvošanas mehānismam.

| (37) | Pamatnostādņu 4. nodaļa (151.–159. punkts) paredz prasības, lai saņemtu valsts atbalstu dabas resursu nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā. Pastāv divu veidu novērtējums. Pirmkārt, ja atbalsts ir Kopienas tiesību aktos saskaņota dabas resursu nodokļa samazinājuma vai atbrīvojuma veidā, pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmēji maksā vismaz minimālo Kopienas nodokļa likmi, kas noteikta Enerģētikas nodokļu direktīvā (22). Ja pasākums paredz tādu Kopienas tiesību aktos saskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumu, kas pārsniedz šo minimālo nodokļu likmi, vai ar Kopienas tiesību aktiem nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumu, dalībvalstīm jāsniedz sīka informācija par pasākuma nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(37)

Pamatnostādņu 4. nodaļa (151.–159. punkts) paredz prasības, lai saņemtu valsts atbalstu dabas resursu nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā. Pastāv divu veidu novērtējums. Pirmkārt, ja atbalsts ir Kopienas tiesību aktos saskaņota dabas resursu nodokļa samazinājuma vai atbrīvojuma veidā, pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmēji maksā vismaz minimālo Kopienas nodokļa likmi, kas noteikta Enerģētikas nodokļu direktīvā (22). Ja pasākums paredz tādu Kopienas tiesību aktos saskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumu, kas pārsniedz šo minimālo nodokļu likmi, vai ar Kopienas tiesību aktiem nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumu, dalībvalstīm jāsniedz sīka informācija par pasākuma nepieciešamību un samērīgumu.

| (38) | Austrijas iestādes ierosina pēc analoģijas piemērot Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu attiecībā uz atbalstu dabas resursu nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā. Austrijas iestādes uzskata, ka pasākumu pēc analoģijas var izvērtēt jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem par Kopienas tiesību aktos saskaņotiem dabas resursu nodokļiem. Ņemot vērā šo juridisko pamatu, atbrīvojuma mehānismu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja attiecīgie uzņēmumi arī turpmāk maksā Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzēto minimālo nodokļu likmi, t. i., EUR 0,50/MWh, ko tie arī dara. No tā izriet, ka papildu atvieglojumu no garantētā iepirkuma tarifa sistēmas, daļēji atbrīvojot no iemaksām tās finansējumā, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo atlikušās iemaksas zaļās elektroenerģijas ražošanas finansējuma atbalstam arī turpmāk ir uzskatāmas par minimālā elektroenerģijas nodokļa papildinājumu. |
| --- | --- |

(38)

Austrijas iestādes ierosina pēc analoģijas piemērot Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu attiecībā uz atbalstu dabas resursu nodokļu samazinājuma vai atbrīvojuma veidā. Austrijas iestādes uzskata, ka pasākumu pēc analoģijas var izvērtēt jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem par Kopienas tiesību aktos saskaņotiem dabas resursu nodokļiem. Ņemot vērā šo juridisko pamatu, atbrīvojuma mehānismu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja attiecīgie uzņēmumi arī turpmāk maksā Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzēto minimālo nodokļu likmi, t. i., EUR 0,50/MWh, ko tie arī dara. No tā izriet, ka papildu atvieglojumu no garantētā iepirkuma tarifa sistēmas, daļēji atbrīvojot no iemaksām tās finansējumā, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo atlikušās iemaksas zaļās elektroenerģijas ražošanas finansējuma atbalstam arī turpmāk ir uzskatāmas par minimālā elektroenerģijas nodokļa papildinājumu.

| (39) | Austrijas iestādes uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms vismaz netiešā veidā sekmē augstāku vides aizsardzības līmeni. Saskaņā ar Austrijas iestādēm atbrīvojuma mehānisms ir nepieciešams, lai varētu kopumā palielināt summu, ko elektroenerģijas patērētāji maksā par atjaunojamo elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(39)

Austrijas iestādes uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms vismaz netiešā veidā sekmē augstāku vides aizsardzības līmeni. Saskaņā ar Austrijas iestādēm atbrīvojuma mehānisms ir nepieciešams, lai varētu kopumā palielināt summu, ko elektroenerģijas patērētāji maksā par atjaunojamo elektroenerģiju.

| (40) | Austrijas iestādes pamato šo argumentu, salīdzinot Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 152. punkta formulējumu ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. panta formulējumu (23). Salīdzinot Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas formulējumu vairāku valodu versijās, Austrijas iestādes secina, ka regulas 25. panta darbības joma ir plašāka nekā Pamatnostādņu 152. punkta darbības joma, proti, Pamatnostādņu 152. punktā minēto dabas resursu nodokļu samazinājumu nosacījums ir ar Kopienas tiesību aktiem pilnīgi saskaņoti enerģētikas nodokļi, savukārt regulas 25. pantā ir skaidri noteikts, ka atbalsta shēmas dabas resursu nodokļu samazinājuma veidā, piemēram, elektroenerģijas maksas samazinājums saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, ir atbrīvotas no prasības par paziņošanu, ja ir izpildīti Enerģētikas nodokļu direktīvā (Direktīva 2003/96/EK) minētie nosacījumi. Tādējādi Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētie nosacījumi par nodokļu samazinājumu faktiski ir ietverti atbrīvojuma mehānismā energoietilpīgiem uzņēmumiem. Līdz ar to Enerģētikas nodokļu direktīvas loģiskais pamats, novērtējumi un pieeja, kā arī nosacījumi, kas uz šo direktīvu attiecas, piemēram, Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pants, ir piemērojami ierosinātajam atbrīvojuma mehānismam. Tāpēc gan atbrīvojuma mehānisms, gan Austrijas izmantotā sistēma, attiecinot izmaksas par elektroenerģijas patēriņu, atbilst Enerģētikas nodokļu direktīvai un tādējādi ir attaisnojami saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu, respektīvi saderīgi ar iekšējo tirgu pēc analoģijas ar minēto pantu (24). |
| --- | --- |

(40)

Austrijas iestādes pamato šo argumentu, salīdzinot Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 152. punkta formulējumu ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. panta formulējumu (23). Salīdzinot Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas formulējumu vairāku valodu versijās, Austrijas iestādes secina, ka regulas 25. panta darbības joma ir plašāka nekā Pamatnostādņu 152. punkta darbības joma, proti, Pamatnostādņu 152. punktā minēto dabas resursu nodokļu samazinājumu nosacījums ir ar Kopienas tiesību aktiem pilnīgi saskaņoti enerģētikas nodokļi, savukārt regulas 25. pantā ir skaidri noteikts, ka atbalsta shēmas dabas resursu nodokļu samazinājuma veidā, piemēram, elektroenerģijas maksas samazinājums saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, ir atbrīvotas no prasības par paziņošanu, ja ir izpildīti Enerģētikas nodokļu direktīvā (Direktīva 2003/96/EK) minētie nosacījumi. Tādējādi Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētie nosacījumi par nodokļu samazinājumu faktiski ir ietverti atbrīvojuma mehānismā energoietilpīgiem uzņēmumiem. Līdz ar to Enerģētikas nodokļu direktīvas loģiskais pamats, novērtējumi un pieeja, kā arī nosacījumi, kas uz šo direktīvu attiecas, piemēram, Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pants, ir piemērojami ierosinātajam atbrīvojuma mehānismam. Tāpēc gan atbrīvojuma mehānisms, gan Austrijas izmantotā sistēma, attiecinot izmaksas par elektroenerģijas patēriņu, atbilst Enerģētikas nodokļu direktīvai un tādējādi ir attaisnojami saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu, respektīvi saderīgi ar iekšējo tirgu pēc analoģijas ar minēto pantu (24).

| (41) | Austrijas iestādes atsaucas uz 2006. gada 7. jūlija“Kopīgo dokumentu par Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšanu”(Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive)
   (25). Kopīgajā dokumentā skaidri norādīts, ka dalībvalstīm jāspēj piemēroties apstākļiem, lai varētu veikt pienācīgu diferencēšanu. Atbrīvojumi vai diferencētas likmes ir arī daļa no dabas resursu nodokļu un maksājumu būtības un loģikas. Tāpēc dalībvalstis uzskatīja, ka Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā un Vispārējā grupu atbrīvojuma regula būtu jāinterpretē plašā nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Austrijas iestādes atsaucas uz 2006. gada 7. jūlija“Kopīgo dokumentu par Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai un Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšanu”(Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive)
   (25). Kopīgajā dokumentā skaidri norādīts, ka dalībvalstīm jāspēj piemēroties apstākļiem, lai varētu veikt pienācīgu diferencēšanu. Atbrīvojumi vai diferencētas likmes ir arī daļa no dabas resursu nodokļu un maksājumu būtības un loģikas. Tāpēc dalībvalstis uzskatīja, ka Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā un Vispārējā grupu atbrīvojuma regula būtu jāinterpretē plašā nozīmē.

| (42) | Visbeidzot Austrijas iestādes detalizēti argumentē, ka līdzīgas sistēmas pastāv arī citās dalībvalstīs, un uzsver, ka Zaļās elektroenerģijas akts ir lielā mērā salīdzināms ar Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu. Tā kā Austrijas energoietilpīgie uzņēmumi konkurē ar uzņēmumiem, kas atrodas citās dalībvalstīs (piemēram, Vācijā) un ārpus ES, atbrīvojuma mehānismam ir būtiska nozīme, lai novērstu nelabvēlīgus apstākļus starptautiskajā konkurencē. |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot Austrijas iestādes detalizēti argumentē, ka līdzīgas sistēmas pastāv arī citās dalībvalstīs, un uzsver, ka Zaļās elektroenerģijas akts ir lielā mērā salīdzināms ar Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu. Tā kā Austrijas energoietilpīgie uzņēmumi konkurē ar uzņēmumiem, kas atrodas citās dalībvalstīs (piemēram, Vācijā) un ārpus ES, atbrīvojuma mehānismam ir būtiska nozīme, lai novērstu nelabvēlīgus apstākļus starptautiskajā konkurencē.

4.   NO TREŠAJĀM PERSONĀM SAŅEMTĀS PIEZĪMES

| (43) | Austrijas Valsts nodarbinātības dienests iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Organizācija, kas pārstāv 3,2 miljonus biedru, uzskata, ka Zaļās elektroenerģijas akta finansēšanas mehānisms ietver valsts atbalstu. Tā nepiekrīt Austrijas iestāžu uzskatam, ka atbrīvojuma mehānisms energoietilpīgiem patērētājiem ir saderīgs ar tiesību aktiem par valsts atbalstu. Valsts nodarbinātības dienests uzsver, ka mehānisms uzliek papildu slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mājsaimniecībām, kuru pienākums ir veikt papildu maksājumus par zaļo elektroenerģiju pat tad, ja tie nav galvenie patērētāji. Tā rezultātā notiktu konkurences kropļošana uz MVU rēķina. |
| --- | --- |

(43)

Austrijas Valsts nodarbinātības dienests iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Organizācija, kas pārstāv 3,2 miljonus biedru, uzskata, ka Zaļās elektroenerģijas akta finansēšanas mehānisms ietver valsts atbalstu. Tā nepiekrīt Austrijas iestāžu uzskatam, ka atbrīvojuma mehānisms energoietilpīgiem patērētājiem ir saderīgs ar tiesību aktiem par valsts atbalstu. Valsts nodarbinātības dienests uzsver, ka mehānisms uzliek papildu slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un mājsaimniecībām, kuru pienākums ir veikt papildu maksājumus par zaļo elektroenerģiju pat tad, ja tie nav galvenie patērētāji. Tā rezultātā notiktu konkurences kropļošana uz MVU rēķina.

| (44) | Nodarbinātības dienests atsaucas uz Komisijas 2006. gada 4. jūlija lēmumu, kurā Komisija secina, ka garantēto iepirkuma tarifu sistēma ietver valsts atbalstu (26). Tā kā tiesiskais regulējums, ar ko pārvalda garantēto iepirkuma tarifu sistēmu, kopš tā laika nav mainījies, dienests norāda, ka 2008. gada Zaļās elektroenerģijas aktā paredzētā atbalsta sistēma joprojām ietver valsts atbalstu. Dienestu interesē, kā Austrijas iestādes tagad var pamatot savu nostāju, kas atšķiras no iepriekš paustās, kad tās paziņoja par Akta iepriekšējo redakciju. |
| --- | --- |

(44)

Nodarbinātības dienests atsaucas uz Komisijas 2006. gada 4. jūlija lēmumu, kurā Komisija secina, ka garantēto iepirkuma tarifu sistēma ietver valsts atbalstu (26). Tā kā tiesiskais regulējums, ar ko pārvalda garantēto iepirkuma tarifu sistēmu, kopš tā laika nav mainījies, dienests norāda, ka 2008. gada Zaļās elektroenerģijas aktā paredzētā atbalsta sistēma joprojām ietver valsts atbalstu. Dienestu interesē, kā Austrijas iestādes tagad var pamatot savu nostāju, kas atšķiras no iepriekš paustās, kad tās paziņoja par Akta iepriekšējo redakciju.

| (45) | Dienests nepiekrīt Austrijas iestādēm, ka lielo patērētāju atbrīvojums no pirkšanas pienākuma, ko paredz Akts, būtu uzskatāms par enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšanu. Austrijas iestādes, citējot iepriekšēju Komisijas lēmumu, kas apstiprināja enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšanu, tagad cenšas saņemt apstiprinājumu arī atbrīvojuma mehānisma piemērošanai lielajiem elektroenerģijas patērētājiem, kas nav pieļaujams. Dienests uzskata, ka šī analoģija ir nepamatota. |
| --- | --- |

(45)

Dienests nepiekrīt Austrijas iestādēm, ka lielo patērētāju atbrīvojums no pirkšanas pienākuma, ko paredz Akts, būtu uzskatāms par enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšanu. Austrijas iestādes, citējot iepriekšēju Komisijas lēmumu, kas apstiprināja enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšanu, tagad cenšas saņemt apstiprinājumu arī atbrīvojuma mehānisma piemērošanai lielajiem elektroenerģijas patērētājiem, kas nav pieļaujams. Dienests uzskata, ka šī analoģija ir nepamatota.

| (46) | Enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšana bija valsts atbalsts, kas tiek piešķirts, izmantojot nodokļu sistēmu, un tā mērķis bija vismaz netiešā veidā uzlabot vides aizsardzību, savukārt energoietilpīgu uzņēmumu atbrīvojumam no pirkšanas pienākuma nav ar vides aizsardzību saistīta mērķa un to nevarētu ietilpināt Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā kategorijā. |
| --- | --- |

(46)

Enerģētikas nodokļu maksimālās robežas noteikšana bija valsts atbalsts, kas tiek piešķirts, izmantojot nodokļu sistēmu, un tā mērķis bija vismaz netiešā veidā uzlabot vides aizsardzību, savukārt energoietilpīgu uzņēmumu atbrīvojumam no pirkšanas pienākuma nav ar vides aizsardzību saistīta mērķa un to nevarētu ietilpināt Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā kategorijā.

| (47) | Tā kā Akts jo īpaši paredz lielo patērētāju atbrīvojumu no šāda pirkšanas pienākuma, šis noteikums nav uzskatāms par dabas resursu nodokļa samazinājumu vai atbrīvojumu saskaņā ar Pamatnostādņu 4. nodaļu. |
| --- | --- |

(47)

Tā kā Akts jo īpaši paredz lielo patērētāju atbrīvojumu no šāda pirkšanas pienākuma, šis noteikums nav uzskatāms par dabas resursu nodokļa samazinājumu vai atbrīvojumu saskaņā ar Pamatnostādņu 4. nodaļu.

| (48) | Turklāt arī tad, ja 4. nodaļu varētu piemērot pēc analoģijas, atbrīvojuma mehānisms nebūtu ar to saderīgs šādu iemeslu dēļ, proti, nav paredzēta pasākuma ierobežošana uz laiku līdz 10 gadiem. Pašreizējos tirgus apstākļos cenu elastība ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka jebkādu ražošanas izmaksu palielinājumu attiecīgajās nozarēs (piemēram, papīra un tērauda rūpniecībā) varētu attiecināt uz patērētājiem; tas nozīmē, ka atbrīvojuma mehānisms neatbilst Pamatnostādņu 158.c punktā paredzētajam nosacījumam. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt arī tad, ja 4. nodaļu varētu piemērot pēc analoģijas, atbrīvojuma mehānisms nebūtu ar to saderīgs šādu iemeslu dēļ, proti, nav paredzēta pasākuma ierobežošana uz laiku līdz 10 gadiem. Pašreizējos tirgus apstākļos cenu elastība ir pietiekama, lai nodrošinātu, ka jebkādu ražošanas izmaksu palielinājumu attiecīgajās nozarēs (piemēram, papīra un tērauda rūpniecībā) varētu attiecināt uz patērētājiem; tas nozīmē, ka atbrīvojuma mehānisms neatbilst Pamatnostādņu 158.c punktā paredzētajam nosacījumam.

| (49) | Turklāt atbrīvojums nav proporcionāls, jo patērētājiem, kas darbojas energoietilpīgās nozarēs, nav jāiegādājas zaļā elektroenerģija, kā rezultātā tiktu kavēta atjaunojamās enerģijas cenu tuvošanās tirgus cenu līmenim. Turklāt MVU un mājsaimniecībām vienām pašām būtu jāsedz papildu izmaksas, kas saistītas ar zaļās elektroenerģijas ražošanu, lai gan tās patērēja tikai nelielus enerģijas apjomus. Tādējādi atbrīvojuma mehānisms neatbilst arī Pamatnostādņu 159.a punktā minētajam nosacījumam. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt atbrīvojums nav proporcionāls, jo patērētājiem, kas darbojas energoietilpīgās nozarēs, nav jāiegādājas zaļā elektroenerģija, kā rezultātā tiktu kavēta atjaunojamās enerģijas cenu tuvošanās tirgus cenu līmenim. Turklāt MVU un mājsaimniecībām vienām pašām būtu jāsedz papildu izmaksas, kas saistītas ar zaļās elektroenerģijas ražošanu, lai gan tās patērēja tikai nelielus enerģijas apjomus. Tādējādi atbrīvojuma mehānisms neatbilst arī Pamatnostādņu 159.a punktā minētajam nosacījumam.

| (50) | Netika noslēgti arī Pamatnostādņu 159.c punktā minētie nolīgumi, ar kuriem lielie elektroenerģijas patērētāji apņēmās izpildīt Aktā paredzētos mērķus. Visbeidzot atbrīvojuma mehānisms lielajiem patērētājiem nesekmēja energoefektivitāti vai videi draudzīgu enerģijas izmantošanu, bet tieši otrādi – izslēdza šos patērētājus no jebkādas dalības ES mēroga vides mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(50)

Netika noslēgti arī Pamatnostādņu 159.c punktā minētie nolīgumi, ar kuriem lielie elektroenerģijas patērētāji apņēmās izpildīt Aktā paredzētos mērķus. Visbeidzot atbrīvojuma mehānisms lielajiem patērētājiem nesekmēja energoefektivitāti vai videi draudzīgu enerģijas izmantošanu, bet tieši otrādi – izslēdza šos patērētājus no jebkādas dalības ES mēroga vides mērķu sasniegšanā.

| (51) | Tāpēc pēc Valsts nodarbinātības dienesta uzskata Akta 22. pants bija darbības atbalsta pasākums sui generis, kas neradīja labvēlīgu ietekmi uz vidi un neatbilda Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredzētajām prasībām. Tā kā atbalstam nav laika ierobežojuma un nav paredzēts to samazināt laika gaitā, un tā kā tas izkropļo konkurenci galvenokārt uz MVU rēķina, pēc Valsts nodarbinātības dienesta uzskata to nedrīkstētu atļaut. |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc pēc Valsts nodarbinātības dienesta uzskata Akta 22. pants bija darbības atbalsta pasākums sui generis, kas neradīja labvēlīgu ietekmi uz vidi un neatbilda Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredzētajām prasībām. Tā kā atbalstam nav laika ierobežojuma un nav paredzēts to samazināt laika gaitā, un tā kā tas izkropļo konkurenci galvenokārt uz MVU rēķina, pēc Valsts nodarbinātības dienesta uzskata to nedrīkstētu atļaut.

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (52) | Komisija pārbaudīja paziņoto pasākumu atbilstīgi LESD 107. pantam un turpmākajiem pantiem un EEZ Līguma 61. pantam un turpmākajiem pantiem (27). |
| --- | --- |

(52)

Komisija pārbaudīja paziņoto pasākumu atbilstīgi LESD 107. pantam un turpmākajiem pantiem un EEZ Līguma 61. pantam un turpmākajiem pantiem (27).

| (53) | Komisija norāda, ka paziņotais tiesību akts ietver divus atsevišķus pasākumus, un Komisijas 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu tie abi tika attiecināti uz valsts atbalstu (28). Aktā paredzēts atbalsts palielināta iepirkumu tarifa veidā par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem. Tas ietver arī noteikumu, ka energoietilpīgus uzņēmumus, ņemot vērā konkrētus apstākļus, var daļēji atbrīvot no pienākuma maksāt palielināta iepirkuma tarifu. Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā atzina palielinātu iepirkuma tarifu sistēmu par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem kā valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, tomēr izteica šaubas par atbrīvojuma mehānisma saderīgumu ar valsts atbalsta noteikumiem un tāpēc uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru par šo Akta aspektu. Komisija 2009. gada 22. jūlija lēmumā apstiprināja, ka atbalsts zaļās elektroenerģijas ražotājiem ir saderīgs ar valsts atbalstu, taču tā nepieņēma galīgo nostāju jautājumā par to, vai energoietilpīgu uzņēmumu atbrīvojums no pirkšanas pienākuma ir uzskatāms par valsts atbalstu un, ja tā ir, vai šis atbrīvojuma mehānisms ir saderīgs ar valsts atbalsta noteikumiem. Šie jautājumi tika izskatīti formālās izmeklēšanas procedūras laikā, kā rezultātā tika pieņemts šis lēmums. Tomēr saskaņā ar turpmāko izklāstu 2009. gada 22. jūlija lēmuma konstatējumam, ka, izmantojot OeMAG, novirzītie līdzekļi zaļās elektroenerģijas ražotājiem ir valsts līdzekļi, ir būtiska nozīme, nosakot, vai mehānismā, kas atbrīvo energoietilpīgus uzņēmumus no ieguldījuma šajos līdzekļos, ir iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(53)

Komisija norāda, ka paziņotais tiesību akts ietver divus atsevišķus pasākumus, un Komisijas 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu tie abi tika attiecināti uz valsts atbalstu (28). Aktā paredzēts atbalsts palielināta iepirkumu tarifa veidā par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem. Tas ietver arī noteikumu, ka energoietilpīgus uzņēmumus, ņemot vērā konkrētus apstākļus, var daļēji atbrīvot no pienākuma maksāt palielināta iepirkuma tarifu. Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā atzina palielinātu iepirkuma tarifu sistēmu par labu zaļās elektroenerģijas ražotājiem kā valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, tomēr izteica šaubas par atbrīvojuma mehānisma saderīgumu ar valsts atbalsta noteikumiem un tāpēc uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru par šo Akta aspektu. Komisija 2009. gada 22. jūlija lēmumā apstiprināja, ka atbalsts zaļās elektroenerģijas ražotājiem ir saderīgs ar valsts atbalstu, taču tā nepieņēma galīgo nostāju jautājumā par to, vai energoietilpīgu uzņēmumu atbrīvojums no pirkšanas pienākuma ir uzskatāms par valsts atbalstu un, ja tā ir, vai šis atbrīvojuma mehānisms ir saderīgs ar valsts atbalsta noteikumiem. Šie jautājumi tika izskatīti formālās izmeklēšanas procedūras laikā, kā rezultātā tika pieņemts šis lēmums. Tomēr saskaņā ar turpmāko izklāstu 2009. gada 22. jūlija lēmuma konstatējumam, ka, izmantojot OeMAG, novirzītie līdzekļi zaļās elektroenerģijas ražotājiem ir valsts līdzekļi, ir būtiska nozīme, nosakot, vai mehānismā, kas atbrīvo energoietilpīgus uzņēmumus no ieguldījuma šajos līdzekļos, ir iesaistīti valsts līdzekļi.

5.1.   Valsts atbalsta esamība

| (54) | Pasākums ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja: pirmkārt, tas piešķir priekšrocību atbalsta saņēmējiem; otrkārt, to finansē valsts vai no valsts līdzekļiem; treškārt, tas rada priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām; ceturtkārt, tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot vai apdraudēt konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Pasākums ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja: pirmkārt, tas piešķir priekšrocību atbalsta saņēmējiem; otrkārt, to finansē valsts vai no valsts līdzekļiem; treškārt, tas rada priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai saimnieciskām darbībām; ceturtkārt, tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot vai apdraudēt konkurenci iekšējā tirgū.

5.1.1.   Priekšrocība

| (55) | Ja iespējamo priekšrocību radījis atbrīvojums vai daļējs atbrīvojums no regulējoša maksājuma, jānoskaidro viens jautājums – vai atbilstīgi tiesību aktos noteiktai shēmai valsts atbalsta pasākums piešķir priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri atrodas juridiski un faktiski salīdzināmā situācijā, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi (29). |
| --- | --- |

(55)

Ja iespējamo priekšrocību radījis atbrīvojums vai daļējs atbrīvojums no regulējoša maksājuma, jānoskaidro viens jautājums – vai atbilstīgi tiesību aktos noteiktai shēmai valsts atbalsta pasākums piešķir priekšrocību konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai LESD 107. panta 1. punkta nozīmē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri atrodas juridiski un faktiski salīdzināmā situācijā, ņemot vērā attiecīgā pasākuma mērķi (29).

| (56) | Šajā gadījumā attiecīgā pasākuma mērķis ir palielināt ieņēmumus no elektroenerģijas lietotājiem, lai finansētu elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem avotiem. Energoietilpīgi uzņēmumi faktiski un juridiski ir tādā pašā situācijā kā citi elektroenerģijas lietotāji, jo tie patērē elektroenerģiju un iegādājas to no elektroenerģijas piegādātājiem, kuriem savukārt ir pienākums pirkt konkrētu atjaunojamās elektroenerģijas daudzumu par tiesību aktos fiksētu cenu (“norēķinu cena” (Verrechnungspreis)). Ja atbrīvojuma mehānisms nepastāv, energoietilpīgie uzņēmumi maksā elektroenerģijas piegādātājiem papildu maksu par zaļo elektroenerģiju saskaņā ar elektrības rēķinu. Šādā veidā elektroenerģijas piegādātāji attiecina papildu izmaksas, kas radušās sakarā ar to pienākumu pirkt zaļo elektroenerģiju no norēķinu centra. Citiem elektroenerģijas lietotājiem, kuri juridiski un faktiski ir tādā pašā situācijā, jo tie visi pērk elektroenerģiju, šādu iespēju nav. Tādējādi atbrīvojuma mehānisms piešķir priekšroku energoietilpīgiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar visiem citiem elektroenerģijas patērētājiem. |
| --- | --- |

(56)

Šajā gadījumā attiecīgā pasākuma mērķis ir palielināt ieņēmumus no elektroenerģijas lietotājiem, lai finansētu elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem avotiem. Energoietilpīgi uzņēmumi faktiski un juridiski ir tādā pašā situācijā kā citi elektroenerģijas lietotāji, jo tie patērē elektroenerģiju un iegādājas to no elektroenerģijas piegādātājiem, kuriem savukārt ir pienākums pirkt konkrētu atjaunojamās elektroenerģijas daudzumu par tiesību aktos fiksētu cenu (“norēķinu cena” (Verrechnungspreis)). Ja atbrīvojuma mehānisms nepastāv, energoietilpīgie uzņēmumi maksā elektroenerģijas piegādātājiem papildu maksu par zaļo elektroenerģiju saskaņā ar elektrības rēķinu. Šādā veidā elektroenerģijas piegādātāji attiecina papildu izmaksas, kas radušās sakarā ar to pienākumu pirkt zaļo elektroenerģiju no norēķinu centra. Citiem elektroenerģijas lietotājiem, kuri juridiski un faktiski ir tādā pašā situācijā, jo tie visi pērk elektroenerģiju, šādu iespēju nav. Tādējādi atbrīvojuma mehānisms piešķir priekšroku energoietilpīgiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar visiem citiem elektroenerģijas patērētājiem.

| (57) | Pamatojoties uz E-Control piešķirto atbrīvojumu, energoietilpīgiem uzņēmumiem ir tiesības lūgt, lai tiem nepiegādā zaļo elektroenerģiju, un elektroenerģijas piegādātājiem ir ar likumu aizliegts attiecināt uz atbrīvotajiem uzņēmumiem jebkādas izmaksas, kas tiem radušās sakarā ar to pienākumu pirkt zaļo elektroenerģiju no norēķinu centra. Tā vietā energoietilpīgie uzņēmumi maksā norēķinu centram 0,5 % no savas ražošanas neto vērtības. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz E-Control piešķirto atbrīvojumu, energoietilpīgiem uzņēmumiem ir tiesības lūgt, lai tiem nepiegādā zaļo elektroenerģiju, un elektroenerģijas piegādātājiem ir ar likumu aizliegts attiecināt uz atbrīvotajiem uzņēmumiem jebkādas izmaksas, kas tiem radušās sakarā ar to pienākumu pirkt zaļo elektroenerģiju no norēķinu centra. Tā vietā energoietilpīgie uzņēmumi maksā norēķinu centram 0,5 % no savas ražošanas neto vērtības.

| (58) | Tādējādi atbrīvojuma mehānisma ietekmē tiek noteikta maksimālā robeža energoietilpīgo nozaru uzņēmumu iemaksām, palielinot norēķinu centra ieņēmumus, ja tiek sasniegts konkrēts līmenis. Līdz ar to šie uzņēmumi likumīgā veidā tiek daļēji atbrīvoti no maksas, kura tiem būtu jāsedz parastos tirgus apstākļos. Tātad atbrīvojuma mehānisms piešķir priekšroku tiem uzņēmumiem, kuri atbilst tā piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi atbrīvojuma mehānisma ietekmē tiek noteikta maksimālā robeža energoietilpīgo nozaru uzņēmumu iemaksām, palielinot norēķinu centra ieņēmumus, ja tiek sasniegts konkrēts līmenis. Līdz ar to šie uzņēmumi likumīgā veidā tiek daļēji atbrīvoti no maksas, kura tiem būtu jāsedz parastos tirgus apstākļos. Tātad atbrīvojuma mehānisms piešķir priekšroku tiem uzņēmumiem, kuri atbilst tā piešķiršanas nosacījumiem.

| (59) | Saskaņā ar Austrijas iestāžu pausto informāciju šā atvieglojuma apmērs var sasniegt līdz pat EUR 44 miljoniem gadā (30). Līdz ar to pasākums rada priekšrocības šiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar Austrijas iestāžu pausto informāciju šā atvieglojuma apmērs var sasniegt līdz pat EUR 44 miljoniem gadā (30). Līdz ar to pasākums rada priekšrocības šiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem.

5.1.2.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Saskaņā ar pastāvošo tiesas praksi priekšrocību var klasificēt par valsts atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu tikai tad, ja tas ir piešķirts tiešā vai netiešā veidā, izmantojot valsts līdzekļus, un šo līdzekļu izmantošana ir attiecināma uz valsti (31).

| (60) | Šajā sakarā Austrijas iestādes izvirza divkāršu argumentu. Pirmkārt, līdzekļi, kurus kontrolē OeMAG, nav valsts līdzekļi. Otrkārt, pat tad, ja līdzekļi, kurus kontrolē OeMAG, ir valsts līdzekļi, OeMAG ieņēmumu samazināšanās atbrīvojuma mehānisma piemērošanas dēļ nesamazina valsts līdzekļus, jo valsts nav iesaistīta līmenī, kas ir pakārtots OeMAG (t. i., energoietilpīgo patērētāju un elektroenerģijas sadales uzņēmumu līmenī). |
| --- | --- |

(60)

Šajā sakarā Austrijas iestādes izvirza divkāršu argumentu. Pirmkārt, līdzekļi, kurus kontrolē OeMAG, nav valsts līdzekļi. Otrkārt, pat tad, ja līdzekļi, kurus kontrolē OeMAG, ir valsts līdzekļi, OeMAG ieņēmumu samazināšanās atbrīvojuma mehānisma piemērošanas dēļ nesamazina valsts līdzekļus, jo valsts nav iesaistīta līmenī, kas ir pakārtots OeMAG (t. i., energoietilpīgo patērētāju un elektroenerģijas sadales uzņēmumu līmenī).

| (61) | Komisija konstatē, ka atbrīvojuma mehānisms energoietilpīgiem uzņēmumiem samazina norēķinu centra, OeMAG, ieņēmumus, jo elektroenerģijas piegādātājiem nav pienākuma pirkt zaļo elektroenerģiju, lai to piegādātu tiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem, kuriem piešķirts atbrīvojums, un šo energoietilpīgo uzņēmumu tiešā maksājuma summa OeMAG ir mazāka par summu, ko OeMAG būtu saņēmis, ja energoietilpīgajiem uzņēmumiem nebūtu piešķirts atbrīvojums. |
| --- | --- |

(61)

Komisija konstatē, ka atbrīvojuma mehānisms energoietilpīgiem uzņēmumiem samazina norēķinu centra, OeMAG, ieņēmumus, jo elektroenerģijas piegādātājiem nav pienākuma pirkt zaļo elektroenerģiju, lai to piegādātu tiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem, kuriem piešķirts atbrīvojums, un šo energoietilpīgo uzņēmumu tiešā maksājuma summa OeMAG ir mazāka par summu, ko OeMAG būtu saņēmis, ja energoietilpīgajiem uzņēmumiem nebūtu piešķirts atbrīvojums.

| (62) | Tādēļ Komisija konstatē, vai līdzekļi, kurus, pamatojoties uz Zaļās elektroenerģijas aktu, kontrolē norēķinu centrs, tas ir, OeMAG, ir valsts līdzekļi. Ja tas tā ir, izvērtējamā pasākuma rezultātā samazinās valsts ieņēmumi, un tādējādi tā finansējumu veido valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(62)

Tādēļ Komisija konstatē, vai līdzekļi, kurus, pamatojoties uz Zaļās elektroenerģijas aktu, kontrolē norēķinu centrs, tas ir, OeMAG, ir valsts līdzekļi. Ja tas tā ir, izvērtējamā pasākuma rezultātā samazinās valsts ieņēmumi, un tādējādi tā finansējumu veido valsts līdzekļi.

| (63) | Essent lietā (32) valsts bija noteikusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības SEP – uzņēmumam, kas pieder vairākiem holandiešu elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, iekasēt ieņēmumus no elektroenerģijas tīkla lietotājiem noteiktā uzcenojuma. Tiesību akti paredzēja, ka SEP drīkst izmantot ieņēmumus no uzcenojuma tikai tiesību aktos paredzētiem mērķiem, tas ir, lai segtu neatgūstamās izmaksas, kas elektroenerģijas uzņēmumiem radušās sakarā ar elektroenerģijas tirgus liberalizēšanu. |
| --- | --- |

(63)

Essent lietā (32) valsts bija noteikusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības SEP – uzņēmumam, kas pieder vairākiem holandiešu elektroenerģijas ražošanas uzņēmumiem, iekasēt ieņēmumus no elektroenerģijas tīkla lietotājiem noteiktā uzcenojuma. Tiesību akti paredzēja, ka SEP drīkst izmantot ieņēmumus no uzcenojuma tikai tiesību aktos paredzētiem mērķiem, tas ir, lai segtu neatgūstamās izmaksas, kas elektroenerģijas uzņēmumiem radušās sakarā ar elektroenerģijas tirgus liberalizēšanu.

| (64) | Tiesa nosprieda, ka SEP iekasētais uzcenojums ir uzskatāms par valsts līdzekļiem, jo tas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | uzcenojums tika piemērots privātiem uzņēmumiem ar valsts iestādes izdotu aktu (sprieduma 47.–66. punkts); |
| --- | --- | --- |

(64)

Tiesa nosprieda, ka SEP iekasētais uzcenojums ir uzskatāms par valsts līdzekļiem, jo tas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

uzcenojums tika piemērots privātiem uzņēmumiem ar valsts iestādes izdotu aktu (sprieduma 47.–66. punkts);

| b) | valsts bija uzticējusi SEP veikt uzdevumu saistībā ar sabiedrisku saimnieciski nozīmīgu pakalpojumu, proti, iekasēt maksājumu (68. punkts); |
| --- | --- |

b)

valsts bija uzticējusi SEP veikt uzdevumu saistībā ar sabiedrisku saimnieciski nozīmīgu pakalpojumu, proti, iekasēt maksājumu (68. punkts);

| c) | SEP nav tiesību izmantot ieņēmumus no šiem maksājumiem citiem, tiesību aktos neparedzētiem mērķiem, un tās uzdevuma veikšana tiek stingri kontrolēta (69. punkts). |
| --- | --- |

c)

SEP nav tiesību izmantot ieņēmumus no šiem maksājumiem citiem, tiesību aktos neparedzētiem mērķiem, un tās uzdevuma veikšana tiek stingri kontrolēta (69. punkts).

| (65) | Šis spriedums skaidri pierādīja, ka attiecīgais pasākums atšķiras no PreussenElektra lietā izskatītā pasākuma, jo “valsts nebija izraudzījusies uzņēmumus valsts līdzekļu pārvaldīšanai, bet bija uzticējusi tiem pirkšanas pienākumu, izmantojot pašu finanšu līdzekļus” (33). Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka Austrijas valsts ir izveidojusi OeMAG un piešķīrusi tam licenci, un tā dibināšanas dokumentos ir paredzēts uzdevums pārvaldīt zaļās elektroenerģijas atbalstam nepieciešamos līdzekļus. Komisija secināja, ka fakts, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, nav pietiekams, lai pierādītu, ka pasākumā nav ietverts valsts atbalsts. Proti, paziņotais pasākums nav salīdzināms ar PreussenElektra lietas shēmu. |
| --- | --- |

(65)

Šis spriedums skaidri pierādīja, ka attiecīgais pasākums atšķiras no PreussenElektra lietā izskatītā pasākuma, jo “valsts nebija izraudzījusies uzņēmumus valsts līdzekļu pārvaldīšanai, bet bija uzticējusi tiem pirkšanas pienākumu, izmantojot pašu finanšu līdzekļus” (33). Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīja, ka Austrijas valsts ir izveidojusi OeMAG un piešķīrusi tam licenci, un tā dibināšanas dokumentos ir paredzēts uzdevums pārvaldīt zaļās elektroenerģijas atbalstam nepieciešamos līdzekļus. Komisija secināja, ka fakts, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, nav pietiekams, lai pierādītu, ka pasākumā nav ietverts valsts atbalsts. Proti, paziņotais pasākums nav salīdzināms ar PreussenElektra lietas shēmu.

| (66) | PreussenElektra lietā tika izskatītas darījuma attiecības starp privātiem uzņēmumiem, kurās nebija iesaistīta starpniekiestāde, savukārt ar Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu OeMAG tika uzticēts iekasēt un sadalīt zaļās elektroenerģijas ražošanai paredzētos līdzekļus. Turklāt Tiesa nošķir Essent lietu no Pearle un PreussenElektra lietām: Pearle lietā līdzekļi, ko iekasēja profesionāla iestāde, tika izmantoti nevis valsts iestāžu noteiktajiem mērķiem, bet gan privātas reklāmas kampaņas vajadzībām; savukārt PreussenElektra lietā privātie uzņēmumi, kam bija jāpērk atjaunojamā elektroenerģija par fiksētu cenu, izmantoja savus līdzekļus un nevis ieņēmumus no valsts vārdā iekasētajiem maksājumiem (72.–74. punkts). |
| --- | --- |

(66)

PreussenElektra lietā tika izskatītas darījuma attiecības starp privātiem uzņēmumiem, kurās nebija iesaistīta starpniekiestāde, savukārt ar Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu OeMAG tika uzticēts iekasēt un sadalīt zaļās elektroenerģijas ražošanai paredzētos līdzekļus. Turklāt Tiesa nošķir Essent lietu no Pearle un PreussenElektra lietām: Pearle lietā līdzekļi, ko iekasēja profesionāla iestāde, tika izmantoti nevis valsts iestāžu noteiktajiem mērķiem, bet gan privātas reklāmas kampaņas vajadzībām; savukārt PreussenElektra lietā privātie uzņēmumi, kam bija jāpērk atjaunojamā elektroenerģija par fiksētu cenu, izmantoja savus līdzekļus un nevis ieņēmumus no valsts vārdā iekasētajiem maksājumiem (72.–74. punkts).

| (67) | Šajā gadījumā Komisijai jāizvērtē, vai valsts izraudzījās OeMAG maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai, kā tas bija SEP lietā, vai arī OeMAG izmantoja savus līdzekļus, kā to darīja uzņēmumi PreussenElektra lietā (34). |
| --- | --- |

(67)

Šajā gadījumā Komisijai jāizvērtē, vai valsts izraudzījās OeMAG maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai, kā tas bija SEP lietā, vai arī OeMAG izmantoja savus līdzekļus, kā to darīja uzņēmumi PreussenElektra lietā (34).

| (68) | Maksājuma esamība. Komisijai vispirms jānoskaidro, vai OeMAG iekasētā nauda ir uzskatāma par maksājumu. Zaļās elektroenerģijas akta 10. un 19. iedaļa paredz, ka elektroenerģijas piegādātājiem jāpērk noteikts atjaunojamās elektroenerģijas apjoms par cenu, kas pārsniedz tirgus cenu, dēvētu par “norēķinu cenu”(Verrechnungspreis). Saskaņā ar Akta 22.b iedaļu norēķinu cena jānosaka ik gadu ar federālā ekonomikas un darba ministra rīkojumu; 22.b iedaļā ir noteiktas standarta vērtības. Elektroenerģijas tirgus cenas un norēķinu cenas, kas ir noteikta ar valsts iestādes aktu, starpība veido maksājumu par elektroenerģiju. Šajā gadījumā šis maksājums netiek veikts citiem parastajos komercdarījumos iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kā tas bija PreussenElektra lietā, kad Tiesa secināja, ka te nav iesaistīti valsts līdzekļi. Šajā gadījumā maksājumu saņēmējs ir iestāde, kurai ir konkrēts uzdevums iekasēt un sadalīt šos līdzekļus tikai sabiedrības interesēs esošiem mērķiem. |
| --- | --- |

(68)

Maksājuma esamība. Komisijai vispirms jānoskaidro, vai OeMAG iekasētā nauda ir uzskatāma par maksājumu. Zaļās elektroenerģijas akta 10. un 19. iedaļa paredz, ka elektroenerģijas piegādātājiem jāpērk noteikts atjaunojamās elektroenerģijas apjoms par cenu, kas pārsniedz tirgus cenu, dēvētu par “norēķinu cenu”(Verrechnungspreis). Saskaņā ar Akta 22.b iedaļu norēķinu cena jānosaka ik gadu ar federālā ekonomikas un darba ministra rīkojumu; 22.b iedaļā ir noteiktas standarta vērtības. Elektroenerģijas tirgus cenas un norēķinu cenas, kas ir noteikta ar valsts iestādes aktu, starpība veido maksājumu par elektroenerģiju. Šajā gadījumā šis maksājums netiek veikts citiem parastajos komercdarījumos iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kā tas bija PreussenElektra lietā, kad Tiesa secināja, ka te nav iesaistīti valsts līdzekļi. Šajā gadījumā maksājumu saņēmējs ir iestāde, kurai ir konkrēts uzdevums iekasēt un sadalīt šos līdzekļus tikai sabiedrības interesēs esošiem mērķiem.

| (69) | Privātas iestādes izraudzīšanās maksājuma iekasēšanai un pārvaldīšanai. Akts paredz, ka maksājumu iekasē nevis valsts, bet gan juridiska persona, kurai piešķirta koncesija darboties kā norēķinu centram. Pašreiz koncesija darboties kā norēķinu centram visā Austrijas teritorijā pieder OeMAG. Ar koncesiju OeMAG ir uzticēts sabiedriska pakalpojuma pienākums iekasēt maksājumu norēķinu cenas veidā no visiem elektroenerģijas piegādātājiem. |
| --- | --- |

(69)

Privātas iestādes izraudzīšanās maksājuma iekasēšanai un pārvaldīšanai. Akts paredz, ka maksājumu iekasē nevis valsts, bet gan juridiska persona, kurai piešķirta koncesija darboties kā norēķinu centram. Pašreiz koncesija darboties kā norēķinu centram visā Austrijas teritorijā pieder OeMAG. Ar koncesiju OeMAG ir uzticēts sabiedriska pakalpojuma pienākums iekasēt maksājumu norēķinu cenas veidā no visiem elektroenerģijas piegādātājiem.

| (70) | Parasti elektroenerģijas piegādātāji var brīvi attiecināt šo maksu uz elektroenerģijas patērētājiem, un, raugoties no ekonomiskā viedokļa, var pieņemt, ka parasti tie tā arī darīs. Tomēr Akts aizliedz šiem uzņēmumiem attiecināt maksu uz tiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem, kuri saskaņā ar Akta 22.c iedaļu ir atbrīvoti no pienākuma pirkt atjaunojamo elektroenerģiju. |
| --- | --- |

(70)

Parasti elektroenerģijas piegādātāji var brīvi attiecināt šo maksu uz elektroenerģijas patērētājiem, un, raugoties no ekonomiskā viedokļa, var pieņemt, ka parasti tie tā arī darīs. Tomēr Akts aizliedz šiem uzņēmumiem attiecināt maksu uz tiem energoietilpīgajiem uzņēmumiem, kuri saskaņā ar Akta 22.c iedaļu ir atbrīvoti no pienākuma pirkt atjaunojamo elektroenerģiju.

| (71) | Komisija secina, ka valsts bija uzticējusi OeMAG veikt tautsaimniecisku sabiedrisku nozīmīgu pakalpojumu, proti, iekasēt un pārvaldīt šo maksājumu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija secina, ka valsts bija uzticējusi OeMAG veikt tautsaimniecisku sabiedrisku nozīmīgu pakalpojumu, proti, iekasēt un pārvaldīt šo maksājumu.

| (72) | Līdzekļu kontrole un to izmantošana tiesību aktā paredzētajam mērķim. Akta 23. iedaļā noteikts, ka OeMAG jātur ieņēmumi no norēķinu cenas īpašā bankas kontā. Šajā kontā iekasētos līdzekļus var izmantot tikai atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanai. OeMAG jānodrošina Federālajai Ekonomikas un darba ministrijai un Austrijas Revīzijas palātai piekļuve visiem dokumentiem jebkurā laikā. Turklāt neatkarīgi no OeMAG īpašumtiesību struktūras saskaņā ar Akta 15. iedaļu Revīzijas palātai jāveic ex post revīzija. |
| --- | --- |

(72)

Līdzekļu kontrole un to izmantošana tiesību aktā paredzētajam mērķim. Akta 23. iedaļā noteikts, ka OeMAG jātur ieņēmumi no norēķinu cenas īpašā bankas kontā. Šajā kontā iekasētos līdzekļus var izmantot tikai atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanai. OeMAG jānodrošina Federālajai Ekonomikas un darba ministrijai un Austrijas Revīzijas palātai piekļuve visiem dokumentiem jebkurā laikā. Turklāt neatkarīgi no OeMAG īpašumtiesību struktūras saskaņā ar Akta 15. iedaļu Revīzijas palātai jāveic ex post revīzija.

| (73) | Komisija secina, ka OeMAG ir jāizmanto līdzekļi tiesību aktā paredzētajam mērķim un ka valsts stingri pārbauda šo līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

(73)

Komisija secina, ka OeMAG ir jāizmanto līdzekļi tiesību aktā paredzētajam mērķim un ka valsts stingri pārbauda šo līdzekļu izmantošanu.

| (74) | Pamatojoties uz spriedumiem Essent un Steinike lietās, Komisija secina, ka līdzekļi, ko iekasē un pārvalda OeMAG, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(74)

Pamatojoties uz spriedumiem Essent un Steinike lietās, Komisija secina, ka līdzekļi, ko iekasē un pārvalda OeMAG, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

| (75) | Austrijas iestādes ir minējušas vairākus argumentus, pamatojot savu uzskatu, ka OeMAG situācija ir salīdzināma drīzāk ar PreussenElektra lietas, nevis Essent lietas situāciju. Ņemot vērā turpmākajos apsvērumos izklāstīto, šie argumenti neiztur rūpīgu pārbaudi. |
| --- | --- |

(75)

Austrijas iestādes ir minējušas vairākus argumentus, pamatojot savu uzskatu, ka OeMAG situācija ir salīdzināma drīzāk ar PreussenElektra lietas, nevis Essent lietas situāciju. Ņemot vērā turpmākajos apsvērumos izklāstīto, šie argumenti neiztur rūpīgu pārbaudi.

| (76) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka Austrijas iestādes salīdzina Zaļās elektroenerģijas aktu ar Vācijas Atjaunojamās enerģijas likuma iepriekšējo un tagadējo redakciju, citējot Tiesas spriedumu lietā PreussenElektra
   (35). Taču šo salīdzinājumu konkrētajā gadījumā nevar izmantot. Šajā lēmumā Komisija pārbauda tikai ierosināto pasākumu un necentīsies izvērtēt Vācijas vai citas valsts līdzīgu likumdošanu: katra lieta jāizskata pēc tās būtības. Tomēr attiecībā uz minētajiem argumentiem jāņem vērā, ka Austrijas likumdošana ievērojami atšķiras no Vācijas likuma, kas tika ņemts vērā PreussenElektra lietā. PreussenElektra lietā Tiesa konstatēja, ka tikai tās priekšrocības, kuras tiešā veidā piešķir valsts vai valsts norīkota vai izveidota privāta iestāde, varētu ietvert valsts līdzekļu izmantošanu. Turklāt Tiesa secināja, ka privātiem elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem uzliktais pirkšanas pienākums nebija saistīts ar valsts līdzekļu tiešu vai netiešu pārvedumu. Tāpēc šeit paziņotā shēma nav identiska ar PreussenElektra lietā izskatīto shēmu. Kā jau Komisija minēja tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka Austrijas shēma ietver tādu līdzekļu izmantošanu, kas ir attiecināmi uz valsts līdzekļiem. Austrijas shēma atšķiras no Vācijas shēmas jo īpaši ar to, ka tā paredz valsts norīkotu starpniekiestādi (OeMAG) un ka valsts uzrauga un pārbauda šīs iestādes pārvaldīto līdzekļu iekasēšanu un sadali. Turklāt Komisija uzskata, ka Austrijas shēma varētu atļaut arī, ka valsts veic tiešus maksājumus OeMAG. |
| --- | --- |

(76)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka Austrijas iestādes salīdzina Zaļās elektroenerģijas aktu ar Vācijas Atjaunojamās enerģijas likuma iepriekšējo un tagadējo redakciju, citējot Tiesas spriedumu lietā PreussenElektra
   (35). Taču šo salīdzinājumu konkrētajā gadījumā nevar izmantot. Šajā lēmumā Komisija pārbauda tikai ierosināto pasākumu un necentīsies izvērtēt Vācijas vai citas valsts līdzīgu likumdošanu: katra lieta jāizskata pēc tās būtības. Tomēr attiecībā uz minētajiem argumentiem jāņem vērā, ka Austrijas likumdošana ievērojami atšķiras no Vācijas likuma, kas tika ņemts vērā PreussenElektra lietā. PreussenElektra lietā Tiesa konstatēja, ka tikai tās priekšrocības, kuras tiešā veidā piešķir valsts vai valsts norīkota vai izveidota privāta iestāde, varētu ietvert valsts līdzekļu izmantošanu. Turklāt Tiesa secināja, ka privātiem elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem uzliktais pirkšanas pienākums nebija saistīts ar valsts līdzekļu tiešu vai netiešu pārvedumu. Tāpēc šeit paziņotā shēma nav identiska ar PreussenElektra lietā izskatīto shēmu. Kā jau Komisija minēja tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka Austrijas shēma ietver tādu līdzekļu izmantošanu, kas ir attiecināmi uz valsts līdzekļiem. Austrijas shēma atšķiras no Vācijas shēmas jo īpaši ar to, ka tā paredz valsts norīkotu starpniekiestādi (OeMAG) un ka valsts uzrauga un pārbauda šīs iestādes pārvaldīto līdzekļu iekasēšanu un sadali. Turklāt Komisija uzskata, ka Austrijas shēma varētu atļaut arī, ka valsts veic tiešus maksājumus OeMAG.

| (77) | Attiecībā uz tagadējo Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu būtu jāņem vērā, ka šis pasākums nav šā lēmuma priekšmets; Komisija līdz šim nav izvērtējusi šo pasākumu un tāpēc nevar sīki izskatīt šķietamo analoģiju starp Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu un tagadējo Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu. |
| --- | --- |

(77)

Attiecībā uz tagadējo Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu būtu jāņem vērā, ka šis pasākums nav šā lēmuma priekšmets; Komisija līdz šim nav izvērtējusi šo pasākumu un tāpēc nevar sīki izskatīt šķietamo analoģiju starp Austrijas Zaļās elektroenerģijas aktu un tagadējo Vācijas Atjaunojamās enerģijas likumu.

| (78) | Bez tam Austrijas iestādes argumentē, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, nevis publisko tiesību subjekts kā Air France un Salvat Père lietās minētās korporācijas. Austrijas iestādes var īstenot savu kontroli pār OeMAG, tikai veicot ex post revīziju tā kontos un atsaucot tā koncesiju. |
| --- | --- |

(78)

Bez tam Austrijas iestādes argumentē, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, nevis publisko tiesību subjekts kā Air France un Salvat Père lietās minētās korporācijas. Austrijas iestādes var īstenot savu kontroli pār OeMAG, tikai veicot ex post revīziju tā kontos un atsaucot tā koncesiju.

| (79) | Komisija norāda, ka šajā ziņā spriedums Essent lietā liecina par to, ka gadījumos, kad valsts norīko kādu iestādi iekasēt un pārvaldīt no maksājumiem gūtos ieņēmumus, nav vajadzības izšķirt, vai tā ir publiska vai privāta iestāde. Tiesa savos secinājumos nav norādījusi, vai SEP ir publiska vai privāta iestāde; no tā izriet, ka šim faktam nebija nozīmes attiecībā uz tās spriedumu. Šis arguments atbilst 106. punktam ģenerāladvokāta Mengozzi secinājumos Essent lietā un Tiesas spriedumam Steinike lietā (36). |
| --- | --- |

(79)

Komisija norāda, ka šajā ziņā spriedums Essent lietā liecina par to, ka gadījumos, kad valsts norīko kādu iestādi iekasēt un pārvaldīt no maksājumiem gūtos ieņēmumus, nav vajadzības izšķirt, vai tā ir publiska vai privāta iestāde. Tiesa savos secinājumos nav norādījusi, vai SEP ir publiska vai privāta iestāde; no tā izriet, ka šim faktam nebija nozīmes attiecībā uz tās spriedumu. Šis arguments atbilst 106. punktam ģenerāladvokāta Mengozzi secinājumos Essent lietā un Tiesas spriedumam Steinike lietā (36).

| (80) | Tāpēc fakts, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, neizslēdz valsts līdzekļu klātbūtni. Izšķirošais jautājums ir, vai valsts to ir norīkojusi maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc fakts, ka OeMAG ir privāts uzņēmums, neizslēdz valsts līdzekļu klātbūtni. Izšķirošais jautājums ir, vai valsts to ir norīkojusi maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai.

| (81) | Bez tam Austrijas iestādes argumentē, ka valsts budžets nesedz nekādus zaudējumus, kas var rasties OeMAG, un ka valsts iestāžu loma aprobežojas tikai ar atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanas un pārdošanas cenas noteikšanu; tāpēc valsts budžets netiek apgrūtināts tādā veidā, kā tas notika Sloman Neptun un Pearle lietās. |
| --- | --- |

(81)

Bez tam Austrijas iestādes argumentē, ka valsts budžets nesedz nekādus zaudējumus, kas var rasties OeMAG, un ka valsts iestāžu loma aprobežojas tikai ar atjaunojamās elektroenerģijas pirkšanas un pārdošanas cenas noteikšanu; tāpēc valsts budžets netiek apgrūtināts tādā veidā, kā tas notika Sloman Neptun un Pearle lietās.

| (82) | Komisija uzsver, ka Essent lietā tika pierādīts, ka nauda, kas bija privātās iestādes rīcībā, kuru valsts norīkoja maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai, ir uzskatāma par valsts līdzekļiem. Līdz ar to samazinātā maksājuma summa, ko maksā konkrēti uzņēmumi, kuriem ir pienākums veikt maksājumu, ir pietiekams iemesls, lai to uzskatītu par apgrūtinājumu valstij. |
| --- | --- |

(82)

Komisija uzsver, ka Essent lietā tika pierādīts, ka nauda, kas bija privātās iestādes rīcībā, kuru valsts norīkoja maksājumu iekasēšanai un pārvaldīšanai, ir uzskatāma par valsts līdzekļiem. Līdz ar to samazinātā maksājuma summa, ko maksā konkrēti uzņēmumi, kuriem ir pienākums veikt maksājumu, ir pietiekams iemesls, lai to uzskatītu par apgrūtinājumu valstij.

| (83) | Attiecībā uz Austrijas iestāžu argumentu, ka E-Control nav rīcības brīvības piešķirt energoietilpīgiem uzņēmumiem atbrīvojumu no pirkšanas pienākuma, Komisija norāda, ka atbilstīgi ģenerāladvokāta Mengozzi skaidrojumam tā atzinuma 109. punktā Essent lietā fakts, ka iestādei, kas ir norīkota iekasēt un pārvaldīt maksājumus, nav rīcības brīvības, ir maznozīmīgs jautājumā par to, vai šie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz Austrijas iestāžu argumentu, ka E-Control nav rīcības brīvības piešķirt energoietilpīgiem uzņēmumiem atbrīvojumu no pirkšanas pienākuma, Komisija norāda, ka atbilstīgi ģenerāladvokāta Mengozzi skaidrojumam tā atzinuma 109. punktā Essent lietā fakts, ka iestādei, kas ir norīkota iekasēt un pārvaldīt maksājumus, nav rīcības brīvības, ir maznozīmīgs jautājumā par to, vai šie līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.

| (84) | Visbeidzot Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojuma mehānisms neskar kopējo summu, ko elektroenerģijas piegādātāji maksā OeMAG, bet tikai kopējās summas sadali starp dažādu kategoriju elektroenerģijas galapatērētājiem; Komisija uz to norāda, ka jautājumā par valsts līdzekļu izmantošanu nav būtisks fakts, ka valsts ieņēmumu zaudējumus var kompensēt, palielinot valsts ieņēmumus no citiem avotiem. Izšķiroša nozīme ir tam, ka uzņēmums gūst priekšrocību un ka šī priekšrocība samazina ieņēmumus, ko valsts gūst no šā uzņēmuma. Ir skaidrs, ka valstij galu galā būs jāatrod citi ieņēmumu avoti deficīta kompensēšanai. |
| --- | --- |

(84)

Visbeidzot Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojuma mehānisms neskar kopējo summu, ko elektroenerģijas piegādātāji maksā OeMAG, bet tikai kopējās summas sadali starp dažādu kategoriju elektroenerģijas galapatērētājiem; Komisija uz to norāda, ka jautājumā par valsts līdzekļu izmantošanu nav būtisks fakts, ka valsts ieņēmumu zaudējumus var kompensēt, palielinot valsts ieņēmumus no citiem avotiem. Izšķiroša nozīme ir tam, ka uzņēmums gūst priekšrocību un ka šī priekšrocība samazina ieņēmumus, ko valsts gūst no šā uzņēmuma. Ir skaidrs, ka valstij galu galā būs jāatrod citi ieņēmumu avoti deficīta kompensēšanai.

| (85) | Komisija secina, ka konkrētās lietas fakti atbilst Essent un Steinike lietās izskatītajiem faktiem: visi kritēriji, kas tika noteikti Essent un Steinike lietās, lai pārbaudītu valsts līdzekļu esamību, ir izpildīti. Tādējādi izvērtētais pasākums ir finansēts ar valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(85)

Komisija secina, ka konkrētās lietas fakti atbilst Essent un Steinike lietās izskatītajiem faktiem: visi kritēriji, kas tika noteikti Essent un Steinike lietās, lai pārbaudītu valsts līdzekļu esamību, ir izpildīti. Tādējādi izvērtētais pasākums ir finansēts ar valsts līdzekļiem.

| (86) | OeMAG kontrolē esošo līdzekļu izmantošanu regulē tiesību akti, proti, Zaļās elektroenerģijas akts. Tāpēc līdzekļu izmantošana ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(86)

OeMAG kontrolē esošo līdzekļu izmantošanu regulē tiesību akti, proti, Zaļās elektroenerģijas akts. Tāpēc līdzekļu izmantošana ir attiecināma uz valsti.

| (87) | No iepriekš minētā izriet, ka atbrīvojuma mehānisma dēļ rodas valsts līdzekļu zaudējumi un tie ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(87)

No iepriekš minētā izriet, ka atbrīvojuma mehānisma dēļ rodas valsts līdzekļu zaudējumi un tie ir attiecināmi uz valsti.

5.1.3.   Pasākuma selektivitāte

| (88) | Komisija norāda, ka pat tad, ja pasākums teorētiski varētu izrādīties neitrāls gan attiecībā uz uzņēmumiem, gan uz tautsaimniecības nozarēm, praktiski tas joprojām var būt selektīvs. |
| --- | --- |

(88)

Komisija norāda, ka pat tad, ja pasākums teorētiski varētu izrādīties neitrāls gan attiecībā uz uzņēmumiem, gan uz tautsaimniecības nozarēm, praktiski tas joprojām var būt selektīvs.

| (89) | Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojuma mehānisms nav uzskatāms par valsts atbalstu, jo tas nav selektīvs, bet gan vispārīgs pasākums, kas ir atvērts visiem uzņēmumiem un visām nozarēm. Pirmkārt, Austrijas iestādes min, ka 0,5 % robežvērtība paziņotajā shēmā neizvirza nekādus ierobežojumus attiecībā uz konkrētām nozarēm, uzņēmuma lielumu vai citiem selektīviem kritērijiem (37). Otrkārt, Austrijas iestādes konstatēja, ka pasākums faktiski ietekmē 2 300 uzņēmumus 19 dažādās nozarēs; tas liecinot par to, ka pasākums patiešām ir atvērts visiem uzņēmumiem un visām tautsaimniecības nozarēm. |
| --- | --- |

(89)

Austrijas iestādes argumentē, ka atbrīvojuma mehānisms nav uzskatāms par valsts atbalstu, jo tas nav selektīvs, bet gan vispārīgs pasākums, kas ir atvērts visiem uzņēmumiem un visām nozarēm. Pirmkārt, Austrijas iestādes min, ka 0,5 % robežvērtība paziņotajā shēmā neizvirza nekādus ierobežojumus attiecībā uz konkrētām nozarēm, uzņēmuma lielumu vai citiem selektīviem kritērijiem (37). Otrkārt, Austrijas iestādes konstatēja, ka pasākums faktiski ietekmē 2 300 uzņēmumus 19 dažādās nozarēs; tas liecinot par to, ka pasākums patiešām ir atvērts visiem uzņēmumiem un visām tautsaimniecības nozarēm.

| (90) | Pasākums ir selektīvs, ja tas dod priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. Tas nav selektīvs, ja tas attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības veida. |
| --- | --- |

(90)

Pasākums ir selektīvs, ja tas dod priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. Tas nav selektīvs, ja tas attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības veida.

| (91) | Komisija uzskata, ka 0,5 % robežvērtība vien nav pietiekams fakts, lai paziņoto shēmu uzskatītu par vispārēju pasākumu. Tieši otrādi – Komisija uzskata, ka šīs noteiktās robežvērtības dēļ ne visi valsts teritorijā esošie uzņēmumi var gūt labumu no paziņotā pasākuma. |
| --- | --- |

(91)

Komisija uzskata, ka 0,5 % robežvērtība vien nav pietiekams fakts, lai paziņoto shēmu uzskatītu par vispārēju pasākumu. Tieši otrādi – Komisija uzskata, ka šīs noteiktās robežvērtības dēļ ne visi valsts teritorijā esošie uzņēmumi var gūt labumu no paziņotā pasākuma.

| (92) | Austrijas iestādes minēja, ka paziņotais pasākums attiecas uz uzņēmumiem, kuru izdevumu pieaugums pārsniedz 0,5 % no to ražošanas neto vērtības par iemaksām zaļās elektroenerģijas atbalstam. Komisija atzīst, ka šie nosacījumi ir ļoti līdzīgi prasībām, kas minētas “energoietilpīga uzņēmuma” definīcijā Enerģētikas nodokļu direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā (38). Austrijas iestādes argumentē, ka 0,5 % robeža nav pietiekams kritērijs, lai paziņoto pasākumu uzskatītu par selektīvu. Pēc Austrijas iestāžu uzskata, šo secinājumu atbalsta Tiesas spriedums Adria-Wien Pipeline lietā. Šajā lietā tiesai bija jāizskata enerģētikas nodokļa daļēja atmaksa, kas tika piešķirta uzņēmumiem, kuru nodoklis pārsniedza 0,35 % no to ražošanas neto vērtības. Tiesa nolēma, ka “valsts pasākumi, kuri paredz piešķirt enerģētikas nodokļu atmaksu par dabasgāzi un elektrību, nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 92. panta (tagad – LESD 107. pants) izpratnē (..), ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības jomas” (39). |
| --- | --- |

(92)

Austrijas iestādes minēja, ka paziņotais pasākums attiecas uz uzņēmumiem, kuru izdevumu pieaugums pārsniedz 0,5 % no to ražošanas neto vērtības par iemaksām zaļās elektroenerģijas atbalstam. Komisija atzīst, ka šie nosacījumi ir ļoti līdzīgi prasībām, kas minētas “energoietilpīga uzņēmuma” definīcijā Enerģētikas nodokļu direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā (38). Austrijas iestādes argumentē, ka 0,5 % robeža nav pietiekams kritērijs, lai paziņoto pasākumu uzskatītu par selektīvu. Pēc Austrijas iestāžu uzskata, šo secinājumu atbalsta Tiesas spriedums Adria-Wien Pipeline lietā. Šajā lietā tiesai bija jāizskata enerģētikas nodokļa daļēja atmaksa, kas tika piešķirta uzņēmumiem, kuru nodoklis pārsniedza 0,35 % no to ražošanas neto vērtības. Tiesa nolēma, ka “valsts pasākumi, kuri paredz piešķirt enerģētikas nodokļu atmaksu par dabasgāzi un elektrību, nav uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 92. panta (tagad – LESD 107. pants) izpratnē (..), ja tie attiecas uz visiem uzņēmumiem valsts teritorijā neatkarīgi no to darbības jomas” (39).

| (93) | Tomēr Komisija uzskata, ka minētais spriedums neizslēdz selektivitātes fakta konstatēšanu attiecībā uz 0,5 % robežvērtību šajā gadījumā. Spriedums bija pēc Austrijas tiesas lūguma sniegts prejudiciāls nolēmums par pastāvošo enerģētikas nodokļa atmaksas shēmu. Austrijas tiesa iesniedza divus jautājumus. Pirmkārt, tā vēlējās noskaidrot, vai fakts, ka saskaņā ar pastāvošo shēmu nodokļa atmaksa tika piešķirta tikai tiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu, liecina par to, ka šī atmaksa ir selektīva. Otrkārt, tiesa uzdeva hipotētisku jautājumu, kā Tiesa izvērtētu nodokļa atmaksu, ja tā neattiektos tikai uz uzņēmumiem, kuri galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu, bet gan uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr Komisija uzskata, ka minētais spriedums neizslēdz selektivitātes fakta konstatēšanu attiecībā uz 0,5 % robežvērtību šajā gadījumā. Spriedums bija pēc Austrijas tiesas lūguma sniegts prejudiciāls nolēmums par pastāvošo enerģētikas nodokļa atmaksas shēmu. Austrijas tiesa iesniedza divus jautājumus. Pirmkārt, tā vēlējās noskaidrot, vai fakts, ka saskaņā ar pastāvošo shēmu nodokļa atmaksa tika piešķirta tikai tiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu, liecina par to, ka šī atmaksa ir selektīva. Otrkārt, tiesa uzdeva hipotētisku jautājumu, kā Tiesa izvērtētu nodokļa atmaksu, ja tā neattiektos tikai uz uzņēmumiem, kuri galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu, bet gan uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida.

| (94) | Attiecībā uz pirmo jautājumu Tiesa konstatēja, ka ierobežojums piešķirt nodokļa atmaksu tikai ražotājiem padara šo pasākumu par selektīvu. Ņemot vērā otrā jautājuma hipotētisko raksturu, tas ir, kā Tiesa novērtētu nodokļa atmaksu, kas tiktu piedāvāta visām tautsaimniecības nozarēm, Komisija atbildēja diezgan vispārīgi. Tā sacīja, ka pasākums ir uzskatāms par selektīvu, ja tas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un nav uzskatāms par selektīvu, ja tas dod priekšroku visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem, tos nešķirojot (40). Tiesa secināja, ka valsts pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, ja “tie attiecas uz visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida.” (41). Tomēr Tiesa nenorādīja, vai pasākums, kurš ir pakļauts 0,35 % robežvērtībai, patiešām attiecas uz visiem uzņēmumiem. To minēja arī ģenerāladvokāts Jacobs savā atzinumā par nākamo Tiesas spriedumu: “Tiesa Adria-Wien lietā nepārbaudīja 0,35 % robežvērtības ietekmi” (42). Tiesai nebija jālemj par to, vai atbrīvojuma mehānisms kā tāds (t.i., neņemot vērā ierobežojumu piešķirt nodokļa atmaksu uzņēmumiem, kuri galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu) faktiski ir selektīvs. Tāpēc Tiesa neizslēdza iespēju, ka 0,35 % robežvērtība varētu būt selektīvs kritērijs, ja tā ietekmē pasākums praktiski nebūtu atvērts visiem valsts teritorijā esošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz pirmo jautājumu Tiesa konstatēja, ka ierobežojums piešķirt nodokļa atmaksu tikai ražotājiem padara šo pasākumu par selektīvu. Ņemot vērā otrā jautājuma hipotētisko raksturu, tas ir, kā Tiesa novērtētu nodokļa atmaksu, kas tiktu piedāvāta visām tautsaimniecības nozarēm, Komisija atbildēja diezgan vispārīgi. Tā sacīja, ka pasākums ir uzskatāms par selektīvu, ja tas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, un nav uzskatāms par selektīvu, ja tas dod priekšroku visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem, tos nešķirojot (40). Tiesa secināja, ka valsts pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu, ja “tie attiecas uz visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības veida.” (41). Tomēr Tiesa nenorādīja, vai pasākums, kurš ir pakļauts 0,35 % robežvērtībai, patiešām attiecas uz visiem uzņēmumiem. To minēja arī ģenerāladvokāts Jacobs savā atzinumā par nākamo Tiesas spriedumu: “Tiesa Adria-Wien lietā nepārbaudīja 0,35 % robežvērtības ietekmi” (42). Tiesai nebija jālemj par to, vai atbrīvojuma mehānisms kā tāds (t.i., neņemot vērā ierobežojumu piešķirt nodokļa atmaksu uzņēmumiem, kuri galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu) faktiski ir selektīvs. Tāpēc Tiesa neizslēdza iespēju, ka 0,35 % robežvērtība varētu būt selektīvs kritērijs, ja tā ietekmē pasākums praktiski nebūtu atvērts visiem valsts teritorijā esošajiem uzņēmumiem.

| (95) | Turpretim Komisija uzskata, ka Tiesa minēja dažas norādes, ka šāda robežvērtība varētu būt selektīvs kritērijs arī tad, ja pasākums būtu atvērts vairākām atšķirīgām nozarēm. Atbildot uz otro jautājumu, Tiesa minēja, ka “ne atbalsta saņēmēju uzņēmumu lielais skaits, ne to nozaru dažādība un nozīme, kurās darbojas šie uzņēmumi, nav iemesls secinājumiem, ka valsts iniciatīva ir vispārīgs ekonomiski politisks pasākums” (43). Saskaņā ar tiesu praksi daudzus pasākumus, kas neattiecas uz konkrētām nozarēm, faktiski var uzskatīt par selektīviem, ja tie nav atvērti visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem (44). Tātad pat tādus pasākumus, kuri ir atvērti visām nozarēm, var uzskatīt par selektīviem, pamatojoties uz to, ka faktiski tie nav atvērti visiem uzņēmumiem attiecīgajā teritorijā. |
| --- | --- |

(95)

Turpretim Komisija uzskata, ka Tiesa minēja dažas norādes, ka šāda robežvērtība varētu būt selektīvs kritērijs arī tad, ja pasākums būtu atvērts vairākām atšķirīgām nozarēm. Atbildot uz otro jautājumu, Tiesa minēja, ka “ne atbalsta saņēmēju uzņēmumu lielais skaits, ne to nozaru dažādība un nozīme, kurās darbojas šie uzņēmumi, nav iemesls secinājumiem, ka valsts iniciatīva ir vispārīgs ekonomiski politisks pasākums” (43). Saskaņā ar tiesu praksi daudzus pasākumus, kas neattiecas uz konkrētām nozarēm, faktiski var uzskatīt par selektīviem, ja tie nav atvērti visiem valsts teritorijā esošiem uzņēmumiem (44). Tātad pat tādus pasākumus, kuri ir atvērti visām nozarēm, var uzskatīt par selektīviem, pamatojoties uz to, ka faktiski tie nav atvērti visiem uzņēmumiem attiecīgajā teritorijā.

| (96) | Šis uzskats ir atspoguļots arī Komisijas lēmumā par Austrijas enerģētikas nodokļa atmaksu (45). Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto Tiesas lēmumu, Austrijas iestādes paplašināja pasākumu, ietverot tajā visu nozaru uzņēmumus. Tomēr, izvērtējot grozīto shēmu, Komisija konstatēja, ka pasākums joprojām ir selektīvs, jo, lai gan formāli atvieglojums ir atvērts visiem uzņēmumiem, praksē labumu no tā gūtu tikai tie uzņēmumi, kuri patērē daudz enerģijas salīdzinājumā ar to ražošanas neto vērtību (46). Komisija secināja, ka nodokļu atvieglojums uzskatāms par nelikumīgu (t. i., nepaziņotu) valsts atbalstu un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (47). |
| --- | --- |

(96)

Šis uzskats ir atspoguļots arī Komisijas lēmumā par Austrijas enerģētikas nodokļa atmaksu (45). Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto Tiesas lēmumu, Austrijas iestādes paplašināja pasākumu, ietverot tajā visu nozaru uzņēmumus. Tomēr, izvērtējot grozīto shēmu, Komisija konstatēja, ka pasākums joprojām ir selektīvs, jo, lai gan formāli atvieglojums ir atvērts visiem uzņēmumiem, praksē labumu no tā gūtu tikai tie uzņēmumi, kuri patērē daudz enerģijas salīdzinājumā ar to ražošanas neto vērtību (46). Komisija secināja, ka nodokļu atvieglojums uzskatāms par nelikumīgu (t. i., nepaziņotu) valsts atbalstu un tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu (47).

| (97) | Komisijas lēmuma rezultātā Austrijas administratīvā tiesa lūdza Tiesai sniegt prejudiciālu nolēmumu šajā lietā (48). Austrijas tiesas iesniegtie jautājumi attiecās uz nelikumīgās nodokļa atmaksas ietekmes darbības jomu, un Tiesa nesāka vēlreiz izskatīt selektivitātes aspektu. Tomēr šo jautājumu izskatīja ģenerāladvokāts. Savā atzinumā ģenerāladvokāts minēja, ka “saskaņā ar Komisijas viedokli, piešķirot atmaksu tikai tiem pakalpojumu uzņēmumiem (papildus ražošanas uzņēmumiem), kuri nav izslēgti ar 0,35 % robežvērtību, tiktu vienkārši palielināts atbalsta saņēmēju loks. Tomēr atbalsts tā rezultātā nezaudētu savu ietekmi kā tādu, jo tā selektivitātes kritērijs joprojām saglabātos” (49). Turklāt ģenerāladvokāts konstatēja, ka “Komisijas pamatojums tās 2004. gada lēmumā ir pārliecinošs attiecībā uz 0,35 % robežvērtības selektīvo raksturu grozītajā shēmā.” (50). |
| --- | --- |

(97)

Komisijas lēmuma rezultātā Austrijas administratīvā tiesa lūdza Tiesai sniegt prejudiciālu nolēmumu šajā lietā (48). Austrijas tiesas iesniegtie jautājumi attiecās uz nelikumīgās nodokļa atmaksas ietekmes darbības jomu, un Tiesa nesāka vēlreiz izskatīt selektivitātes aspektu. Tomēr šo jautājumu izskatīja ģenerāladvokāts. Savā atzinumā ģenerāladvokāts minēja, ka “saskaņā ar Komisijas viedokli, piešķirot atmaksu tikai tiem pakalpojumu uzņēmumiem (papildus ražošanas uzņēmumiem), kuri nav izslēgti ar 0,35 % robežvērtību, tiktu vienkārši palielināts atbalsta saņēmēju loks. Tomēr atbalsts tā rezultātā nezaudētu savu ietekmi kā tādu, jo tā selektivitātes kritērijs joprojām saglabātos” (49). Turklāt ģenerāladvokāts konstatēja, ka “Komisijas pamatojums tās 2004. gada lēmumā ir pārliecinošs attiecībā uz 0,35 % robežvērtības selektīvo raksturu grozītajā shēmā.” (50).

| (98) | Komisija no iepriekš minētā secina, ka 0,5 % robežvērtība šajā gadījumā ir atlases kritērijs, kas ierobežo paziņotā pasākuma labumu, attiecinot to uz energoietilpīgiem uzņēmumiem, un izslēdz uzņēmumus, kuri nav energoietilpīgi. Neatkarīgi no to nozaru skaita, kuras gūst labumu no pasākuma, noteiktā robežvērtība nozīmē, ka ne visi valsts teritorijā esošie uzņēmumi var gūt labumu no paziņotā pasākuma. Tāpēc šīs robežvērtības ietekmē paziņotais pasākums kļūst selektīvs. |
| --- | --- |

(98)

Komisija no iepriekš minētā secina, ka 0,5 % robežvērtība šajā gadījumā ir atlases kritērijs, kas ierobežo paziņotā pasākuma labumu, attiecinot to uz energoietilpīgiem uzņēmumiem, un izslēdz uzņēmumus, kuri nav energoietilpīgi. Neatkarīgi no to nozaru skaita, kuras gūst labumu no pasākuma, noteiktā robežvērtība nozīmē, ka ne visi valsts teritorijā esošie uzņēmumi var gūt labumu no paziņotā pasākuma. Tāpēc šīs robežvērtības ietekmē paziņotais pasākums kļūst selektīvs.

| (99) | Turklāt Komisija konstatē, ka šeit izvērtējamo atbrīvojuma mehānismu var izmantot tikai tie uzņēmumi, kas ir tiesīgi saņemt enerģētikas nodokļa atmaksu saskaņā ar Austrijas likumu par elektroenerģijas nodokļa atmaksu, kas bija Komisijas lēmuma priekšmets lietā par Austrijas elektroenerģijas nodokļa atmaksu. Tādējādi Komisijas pamatojums minētajā lēmumā mutatis mutandis ir piemērojams arī šajā lietā. |
| --- | --- |

(99)

Turklāt Komisija konstatē, ka šeit izvērtējamo atbrīvojuma mehānismu var izmantot tikai tie uzņēmumi, kas ir tiesīgi saņemt enerģētikas nodokļa atmaksu saskaņā ar Austrijas likumu par elektroenerģijas nodokļa atmaksu, kas bija Komisijas lēmuma priekšmets lietā par Austrijas elektroenerģijas nodokļa atmaksu. Tādējādi Komisijas pamatojums minētajā lēmumā mutatis mutandis ir piemērojams arī šajā lietā.

| (100) | Attiecībā uz Austrijas iestāžu paustā argumenta otro rindu Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums arī ir selektīvs, jo praksē tas galvenokārt koncentrējas uz ierobežotu skaitu uzņēmumu, kuri nodarbojas ar konkrētu energoietilpīgu preču ražošanu. Saskaņā ar Tiesas tiesu praksi pasākums jāanalizē, nevis atsaucoties uz tā cēloņiem vai mērķiem, bet saistībā ar tā ietekmi (51). Tas nozīmē, ka pat tad, ja formāli pasākums ir atvērts visām nozarēm un visiem uzņēmumiem, to joprojām var uzskatīt par selektīvu, ja tas praktiski nav atvērts visiem valsts teritorijā esošajiem uzņēmumiem. Tiesa nosprieda, ka “ne atbalsta saņēmēju uzņēmumu lielais skaits, ne to nozaru dažādība un nozīme, kurās darbojas šie uzņēmumi, nav iemesls secinājumam, ka a) shēma ir vispārīgs ekonomiski politisks pasākums” (52). |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz Austrijas iestāžu paustā argumenta otro rindu Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums arī ir selektīvs, jo praksē tas galvenokārt koncentrējas uz ierobežotu skaitu uzņēmumu, kuri nodarbojas ar konkrētu energoietilpīgu preču ražošanu. Saskaņā ar Tiesas tiesu praksi pasākums jāanalizē, nevis atsaucoties uz tā cēloņiem vai mērķiem, bet saistībā ar tā ietekmi (51). Tas nozīmē, ka pat tad, ja formāli pasākums ir atvērts visām nozarēm un visiem uzņēmumiem, to joprojām var uzskatīt par selektīvu, ja tas praktiski nav atvērts visiem valsts teritorijā esošajiem uzņēmumiem. Tiesa nosprieda, ka “ne atbalsta saņēmēju uzņēmumu lielais skaits, ne to nozaru dažādība un nozīme, kurās darbojas šie uzņēmumi, nav iemesls secinājumam, ka a) shēma ir vispārīgs ekonomiski politisks pasākums” (52).

| (101) | Veicot pārbaudi, Komisija konstatēja, ka paziņotā shēma galvenokārt koncentrējās uz pavisam nelielu uzņēmumu skaitu, no kuriem lielākā daļa nodarbojās ar preču ražošanu. Austrijas iestādes 2010. gada 9. septembrī iesniedza datus par pašreiz piemēroto shēmu, tas ir, ar atbalsta intensitāti, kas ir zemāka par paziņotajām robežvērtībām. Saskaņā ar šo informāciju no aptuveni 300 000 Austrijas uzņēmumiem tikai aptuveni 2 000 uzņēmumu jeb mazāk nekā 1 % no visiem Austrijas uzņēmumiem pieteicās uz šīs shēmas labumu saņemšanu. Pēc shēmas piemērošanas aptuveni 66 % no labumu saņēmējiem bija uzņēmumi, kuri “nodarbojās ar preču ražošanu” (53). Komisija konstatē, ka gadījumā, ja Austrijas iestādēm būtu jāpalielina atbalsta intensitāte, pārsniedzot de minimis robežas, kuras pagaidām izmanto shēmā, pasākums visticamāk vēl vairāk koncentrētos uz uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu. To apliecina fakts, ka, pamatojoties uz Austrijas iestāžu sniegto informāciju, tikai 12 uzņēmumi gūtu labumu no atbalsta intensitātes, kas pārsniedz pašlaik piemērojamo shēmas intensitāti, un ka tikai divi no minētajiem uzņēmumiem darbojas transporta nozarē, bet pārējie 10 nodarbojas ar preču ražošanu (54). |
| --- | --- |

(101)

Veicot pārbaudi, Komisija konstatēja, ka paziņotā shēma galvenokārt koncentrējās uz pavisam nelielu uzņēmumu skaitu, no kuriem lielākā daļa nodarbojās ar preču ražošanu. Austrijas iestādes 2010. gada 9. septembrī iesniedza datus par pašreiz piemēroto shēmu, tas ir, ar atbalsta intensitāti, kas ir zemāka par paziņotajām robežvērtībām. Saskaņā ar šo informāciju no aptuveni 300 000 Austrijas uzņēmumiem tikai aptuveni 2 000 uzņēmumu jeb mazāk nekā 1 % no visiem Austrijas uzņēmumiem pieteicās uz šīs shēmas labumu saņemšanu. Pēc shēmas piemērošanas aptuveni 66 % no labumu saņēmējiem bija uzņēmumi, kuri “nodarbojās ar preču ražošanu” (53). Komisija konstatē, ka gadījumā, ja Austrijas iestādēm būtu jāpalielina atbalsta intensitāte, pārsniedzot de minimis robežas, kuras pagaidām izmanto shēmā, pasākums visticamāk vēl vairāk koncentrētos uz uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu. To apliecina fakts, ka, pamatojoties uz Austrijas iestāžu sniegto informāciju, tikai 12 uzņēmumi gūtu labumu no atbalsta intensitātes, kas pārsniedz pašlaik piemērojamo shēmas intensitāti, un ka tikai divi no minētajiem uzņēmumiem darbojas transporta nozarē, bet pārējie 10 nodarbojas ar preču ražošanu (54).

| (102) | Komisija secina, ka paziņotā shēma sniegs nelielu atbalstu vai nesniegs to nemaz vairākumam Austrijas tautsaimniecības nozaru un galvenokārt dos labumu uzņēmumiem, kuri darbojas kādā no preču ražošanas nozarēm. Neatkarīgi no to nozaru skaita, kurās uzņēmumi varētu gūt labumu pasākuma rezultātā, pasākums galvenokārt koncentrējas uz uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu, tāpēc tas faktiski ir uzskatāms par selektīvu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija secina, ka paziņotā shēma sniegs nelielu atbalstu vai nesniegs to nemaz vairākumam Austrijas tautsaimniecības nozaru un galvenokārt dos labumu uzņēmumiem, kuri darbojas kādā no preču ražošanas nozarēm. Neatkarīgi no to nozaru skaita, kurās uzņēmumi varētu gūt labumu pasākuma rezultātā, pasākums galvenokārt koncentrējas uz uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar preču ražošanu, tāpēc tas faktiski ir uzskatāms par selektīvu.

| (103) | Komisija secina, ka paziņotais atbrīvojuma mehānisms ir selektīvs gan tāpēc, ka tas paredz 0,5 % robežvērtību, kas ierobežo pasākumu, attiecinot to uz energoietilpīgiem uzņēmumiem, gan arī tāpēc, ka šie uzņēmumi galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu. |
| --- | --- |

(103)

Komisija secina, ka paziņotais atbrīvojuma mehānisms ir selektīvs gan tāpēc, ka tas paredz 0,5 % robežvērtību, kas ierobežo pasākumu, attiecinot to uz energoietilpīgiem uzņēmumiem, gan arī tāpēc, ka šie uzņēmumi galvenokārt nodarbojas ar preču ražošanu.

| (104) | Komisija norāda, ka pat tad, ja pasākumam ir selektīvs raksturs, tas neatbilst selektivitātes nosacījumam, ja to attaisno tās sistēmas būtība un vispārējā struktūra, kurai tas pieder (55). Tiesa attiecīgi nosprieda, ka tas ir jāpierāda attiecīgajai dalībvalstij (56). |
| --- | --- |

(104)

Komisija norāda, ka pat tad, ja pasākumam ir selektīvs raksturs, tas neatbilst selektivitātes nosacījumam, ja to attaisno tās sistēmas būtība un vispārējā struktūra, kurai tas pieder (55). Tiesa attiecīgi nosprieda, ka tas ir jāpierāda attiecīgajai dalībvalstij (56).

| (105) | Saskaņā ar Tiesu ir “jānošķir, no vienas puses, mērķi, kas ir izvirzīti īpašai nodokļu sistēmai un kas nav daļa no tās, un, no otras puses, mehānismi, kas ir ietverti pašā nodokļu sistēmā un kas ir nepieciešami, lai sasniegtu šos mērķus.” Tikai pēdējos minētos mehānismus var attaisnot ar nodokļu sistēmas, kurai pasākums pieder, būtību vai vispārīgo struktūru (57). Neraksturīgie mērķi ir jāņem vērā, izvērtējot atbalsta saderību (58). |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Tiesu ir “jānošķir, no vienas puses, mērķi, kas ir izvirzīti īpašai nodokļu sistēmai un kas nav daļa no tās, un, no otras puses, mehānismi, kas ir ietverti pašā nodokļu sistēmā un kas ir nepieciešami, lai sasniegtu šos mērķus.” Tikai pēdējos minētos mehānismus var attaisnot ar nodokļu sistēmas, kurai pasākums pieder, būtību vai vispārīgo struktūru (57). Neraksturīgie mērķi ir jāņem vērā, izvērtējot atbalsta saderību (58).

| (106) | Austrijas iestādes uzskata, ka Akta 22.c iedaļā paredzētā maksājumu diferencēšana ir paredzēta, lai varētu noteikt papildu maksājumus dažādu jaudu uzņēmumiem. Turklāt atbrīvojuma mehānisms neietekmējot Aktā paredzētos labvēlīgos vides aspektus, jo zaļās elektroenerģijas ražošanai pieejamā atbalsta summa netiek samazināta. Austrijas iestādes apgalvo, ka, tikai samazinot vides maksājumus konkrētiem uzņēmumiem, ir iespējams izveidot ilgtspējīgu zaļās elektroenerģijas finansēšanas mehānismu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbalstu atjaunojamās enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

(106)

Austrijas iestādes uzskata, ka Akta 22.c iedaļā paredzētā maksājumu diferencēšana ir paredzēta, lai varētu noteikt papildu maksājumus dažādu jaudu uzņēmumiem. Turklāt atbrīvojuma mehānisms neietekmējot Aktā paredzētos labvēlīgos vides aspektus, jo zaļās elektroenerģijas ražošanai pieejamā atbalsta summa netiek samazināta. Austrijas iestādes apgalvo, ka, tikai samazinot vides maksājumus konkrētiem uzņēmumiem, ir iespējams izveidot ilgtspējīgu zaļās elektroenerģijas finansēšanas mehānismu, kas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbalstu atjaunojamās enerģijas avotiem.

| (107) | Komisija šajā sakarā norāda, ka ar norēķinu cenām izveidotās sistēmas raksturīgie mērķi ir palielināt ieņēmumus, lai jo īpaši sekmētu atjaunojamo enerģiju. Tomēr atbrīvojuma mehānisma mērķis ir palielināt energoietilpīgu uzņēmumu konkurētspēju, samazinot to maksu par elektroenerģiju un tādējādi uzlabojot uz norēķinu cenas balstītās sistēmas pieņemamību. Šis mērķis ir raksturīgs sistēmas loģiskajam pamatam un vispārējai struktūrai. |
| --- | --- |

(107)

Komisija šajā sakarā norāda, ka ar norēķinu cenām izveidotās sistēmas raksturīgie mērķi ir palielināt ieņēmumus, lai jo īpaši sekmētu atjaunojamo enerģiju. Tomēr atbrīvojuma mehānisma mērķis ir palielināt energoietilpīgu uzņēmumu konkurētspēju, samazinot to maksu par elektroenerģiju un tādējādi uzlabojot uz norēķinu cenas balstītās sistēmas pieņemamību. Šis mērķis ir raksturīgs sistēmas loģiskajam pamatam un vispārējai struktūrai.

| (108) | Saskaņā ar Tiesas spriedumu šāda raksturīgā mērķa īstenošanas centieni nav pietiekams iemesls, lai attaisnotu pasākumu, atsaucoties uz nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru (59). To var analizēt tikai pasākuma saderības izvērtēšanas laikā (60). |
| --- | --- |

(108)

Saskaņā ar Tiesas spriedumu šāda raksturīgā mērķa īstenošanas centieni nav pietiekams iemesls, lai attaisnotu pasākumu, atsaucoties uz nodokļu sistēmas būtību vai vispārējo struktūru (59). To var analizēt tikai pasākuma saderības izvērtēšanas laikā (60).

| (109) | Lai pamatotu šo uzskatu, ka atbrīvojuma mehānismu attaisno sistēmas loģiskais pamats un vispārējā struktūra, Austrijas iestādes citē divus lēmumus par valsts atbalstu; tomēr šajos gadījumos bija cita situācija. Valsts atbalsta pasākums N 271/06, Dānijas nodoklis par lieko siltumu, kas paredzēts nevis konkurētspējas uzlabošanai, bet nodokļu piemērošanas nodrošināšanai līdzvērtīgā veidā visiem uzņēmumiem. Valsts atbalsta pasākums N 860/06, Vācijas enerģētikas nodokļa atbrīvojums par energoproduktu divējādu izmantošanu, kurš pamatojās uz principu, ka energoproduktiem būtu jāpiemēro nodoklis tikai tad, ja tos izmanto apkurei vai kā degvielu. |
| --- | --- |

(109)

Lai pamatotu šo uzskatu, ka atbrīvojuma mehānismu attaisno sistēmas loģiskais pamats un vispārējā struktūra, Austrijas iestādes citē divus lēmumus par valsts atbalstu; tomēr šajos gadījumos bija cita situācija. Valsts atbalsta pasākums N 271/06, Dānijas nodoklis par lieko siltumu, kas paredzēts nevis konkurētspējas uzlabošanai, bet nodokļu piemērošanas nodrošināšanai līdzvērtīgā veidā visiem uzņēmumiem. Valsts atbalsta pasākums N 860/06, Vācijas enerģētikas nodokļa atbrīvojums par energoproduktu divējādu izmantošanu, kurš pamatojās uz principu, ka energoproduktiem būtu jāpiemēro nodoklis tikai tad, ja tos izmanto apkurei vai kā degvielu.

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņotais atbrīvojums energoietilpīgiem uzņēmumiem nav attaisnojams ar tās sistēmas būtību un vispārējo struktūru, pie kuras tas pieder. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, paziņotais atbrīvojums energoietilpīgiem uzņēmumiem nav attaisnojams ar tās sistēmas būtību un vispārējo struktūru, pie kuras tas pieder.

| (111) | Komisija secina, ka paziņotais pasākums atbilst selektivitātes kritērijiem, jo tas faktiski ir selektīvs, un to neattaisno sistēmas būtība un vispārējā struktūra. |
| --- | --- |

(111)

Komisija secina, ka paziņotais pasākums atbilst selektivitātes kritērijiem, jo tas faktiski ir selektīvs, un to neattaisno sistēmas būtība un vispārējā struktūra.

5.1.4.   Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (112) | Atbalsta saņēmēji pasākumā, ko Komisija uzskata par darbības atbalstu, galvenokārt nodarbojas ar energoietilpīgu produktu, piemēram, metāla vai papīra, ražošanu (61). Šajās rūpniecības nozarēs notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, un vienas dalībvalsts uzņēmumi konkurē ar citas dalībvalsts uzņēmumiem. Tāpēc attiecīgais pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(112)

Atbalsta saņēmēji pasākumā, ko Komisija uzskata par darbības atbalstu, galvenokārt nodarbojas ar energoietilpīgu produktu, piemēram, metāla vai papīra, ražošanu (61). Šajās rūpniecības nozarēs notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm, un vienas dalībvalsts uzņēmumi konkurē ar citas dalībvalsts uzņēmumiem. Tāpēc attiecīgais pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū.

5.1.5.   Secinājums

| (113) | Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas ietekmē valsts līdzekļu samazināšanos un tādējādi dod priekšrocību energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tā rezultātā pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(113)

Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas ietekmē valsts līdzekļu samazināšanos un tādējādi dod priekšrocību energoietilpīgiem uzņēmumiem. Tā rezultātā pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

5.2.   Atbalsta likumība

| (114) | Austrijas iestādes ir apņēmušās neuzsākt atbalsta īstenošanu, kamēr Eiropas Komisija nebūs to apstiprinājusi. Austrijas iestādes paziņoja par pasākumu pirms tā īstenošanas uzsākšanas, tādējādi izpildot LESD 108. panta 3. punktā paredzēto prasību (62). |
| --- | --- |

(114)

Austrijas iestādes ir apņēmušās neuzsākt atbalsta īstenošanu, kamēr Eiropas Komisija nebūs to apstiprinājusi. Austrijas iestādes paziņoja par pasākumu pirms tā īstenošanas uzsākšanas, tādējādi izpildot LESD 108. panta 3. punktā paredzēto prasību (62).

5.3.   Atbalsta saderība

| (115) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu Komisija var paziņot, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Atbilstīgi pastāvošajai tiesu praksei dalībvalstij ir pienākums pierādīt attiecīgā pasākuma saderību (63). |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu Komisija var paziņot, ka valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Atbilstīgi pastāvošajai tiesu praksei dalībvalstij ir pienākums pierādīt attiecīgā pasākuma saderību (63).

| (116) | Atbalsta lietās, kuras attiecas uz LESD 107. panta 3. punktu, Komisijai ir plaša rīcības brīvība (64). Izmantojot šo rīcības brīvību, Komisija ir publicējusi pamatnostādnes un paziņojumus, paredzot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka konkrētu atbalsta veidu saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Tiesa ir konsekventi uzsvērusi, ka Komisijai ir juridiski saistošas tās publicētās pamatnostādnes un paziņojumi valsts atbalsta uzraudzības jomā, ja tie atbilst Līguma noteikumiem un ja dalībvalstis tos ir akceptējušas (65). |
| --- | --- |

(116)

Atbalsta lietās, kuras attiecas uz LESD 107. panta 3. punktu, Komisijai ir plaša rīcības brīvība (64). Izmantojot šo rīcības brīvību, Komisija ir publicējusi pamatnostādnes un paziņojumus, paredzot kritērijus, saskaņā ar kuriem nosaka konkrētu atbalsta veidu saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam. Tiesa ir konsekventi uzsvērusi, ka Komisijai ir juridiski saistošas tās publicētās pamatnostādnes un paziņojumi valsts atbalsta uzraudzības jomā, ja tie atbilst Līguma noteikumiem un ja dalībvalstis tos ir akceptējušas (65).

| (117) | Tāpēc, pirmkārt, būtu jāpārbauda, vai paziņotais atbalsts attiecas uz vienas vai vairāku pamatnostādņu un paziņojumu darbības jomu un vai to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tas atbilst šeit norādītajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(117)

Tāpēc, pirmkārt, būtu jāpārbauda, vai paziņotais atbalsts attiecas uz vienas vai vairāku pamatnostādņu un paziņojumu darbības jomu un vai to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo tas atbilst šeit norādītajiem saderības kritērijiem.

| (118) | Austrijas iestādes uzskata, ka paziņotais pasākums attiecas uz Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā (66) darbības jomu vai Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā ir piemērojamas pēc analoģijas. Turklāt tās uzskata, ka atbalsts attiecas uz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas darbības jomu (67). |
| --- | --- |

(118)

Austrijas iestādes uzskata, ka paziņotais pasākums attiecas uz Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā (66) darbības jomu vai Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā ir piemērojamas pēc analoģijas. Turklāt tās uzskata, ka atbalsts attiecas uz Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas darbības jomu (67).

| (119) | Tomēr pastāv skaidri definētas situācijas, kurās var piešķirt darbības atbalstu. Proti, darbības atbalstu īpašos apstākļos var piešķirt kā nodokļu atlaidi atbilstīgi 4. nodaļai Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā (68) vai 25. pantam Vispārējā grupu atbrīvojumu regulā (69). Atsevišķos gadījumos atbalstu var izvērtēt arī, tieši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(119)

Tomēr pastāv skaidri definētas situācijas, kurās var piešķirt darbības atbalstu. Proti, darbības atbalstu īpašos apstākļos var piešķirt kā nodokļu atlaidi atbilstīgi 4. nodaļai Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā (68) vai 25. pantam Vispārējā grupu atbrīvojumu regulā (69). Atsevišķos gadījumos atbalstu var izvērtēt arī, tieši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

5.3.1.   Pamatnostādnes par atbalstu vides jomā

| (120) | Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā piemērošanas darbības joma ir definēta šādi (70):






  “(58) | Šīs pamatnostādnes attiecas uz valsts atbalstu vides aizsardzībai. Tās piemēro saskaņā ar citām ar valsts atbalstu saistītām Kopienas politikas jomām, citiem noteikumiem Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Līgumā par Eiropas Savienību, kā arī tiesību aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz šiem līgumiem. |
| --- | --- | --- |

(120)

Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā piemērošanas darbības joma ir definēta šādi (70):

“(58)

| (59) | Šīs pamatnostādnes attiecas uz atbalstu, kas paredzēts, lai atbalstītu vides aizsardzību visās nozarēs, uz kurām attiecas EK līgums. Tās skar arī nozares, uz kurām attiecas īpaši Kopienas noteikumi par valsts atbalstu (metālapstrāde, kuģu būve, automobiļu rūpniecība, sintētisko šķiedru ražošana, transports, ogļrūpniecība, lauksaimniecība un zivsaimniecība), ja vien šajos īpašajos noteikumos nav noteikts citādi.” |
| --- | --- |

(59)

| (121) | Pamatnostādņu 70.1. punktā definēta “vides aizsardzība” kā “jebkura darbība, kuras mērķis ir labot vai novērst saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi vai dabas resursiem vai veicināt šo resursu efektīvu izmantošanu, mazināt šāda kaitējuma risku vai efektīvāk izmantot dabas resursus, tostarp izmantojot energotaupības pasākumus un atjaunojamos enerģijas avotus”. Pamatnostādņu 151. punkts paredz, ka atbalsts attiecas uz Pamatnostādņu darbības jomu ar nosacījumu, ka tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos. |
| --- | --- |

(121)

Pamatnostādņu 70.1. punktā definēta “vides aizsardzība” kā “jebkura darbība, kuras mērķis ir labot vai novērst saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi vai dabas resursiem vai veicināt šo resursu efektīvu izmantošanu, mazināt šāda kaitējuma risku vai efektīvāk izmantot dabas resursus, tostarp izmantojot energotaupības pasākumus un atjaunojamos enerģijas avotus”. Pamatnostādņu 151. punkts paredz, ka atbalsts attiecas uz Pamatnostādņu darbības jomu ar nosacījumu, ka tas vismaz netieši veicina vides aizsardzības līmeņa uzlabošanos.

| (122) | Austrijas iestādes uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms netiešā veidā veicina vides aizsardzību divu iemeslu dēļ: tas ir nepieciešams priekšnoteikums, lai nodrošinātu politisko atbalstu norēķinu cenas paaugstināšanai, kas ir vajadzīgs, lai finansētu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas turpmāku palielināšanu; un tas palielina elektroenerģijas lietošanas cenu, tādējādi sekmējot energoefektīvas darbības centienus. |
| --- | --- |

(122)

Austrijas iestādes uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms netiešā veidā veicina vides aizsardzību divu iemeslu dēļ: tas ir nepieciešams priekšnoteikums, lai nodrošinātu politisko atbalstu norēķinu cenas paaugstināšanai, kas ir vajadzīgs, lai finansētu atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas turpmāku palielināšanu; un tas palielina elektroenerģijas lietošanas cenu, tādējādi sekmējot energoefektīvas darbības centienus.

| (123) | Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija norāda, ka ne vienmēr pastāv saistība starp norēķinu cenu un atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas līmeņa pieaugumu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (“Atjaunojamās enerģijas direktīva”) (71), Austrijas pienākums ir palielināt elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem avotiem. Tomēr tā var brīvi izvēlēties, kādā veidā to finansēt. Austrija, piemēram, varētu šim nolūkam izmantot nodokļu ieņēmumus. Līdz ar to nav nepieciešamības piemērot atbrīvojuma mehānismu, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija norāda, ka ne vienmēr pastāv saistība starp norēķinu cenu un atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas līmeņa pieaugumu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (“Atjaunojamās enerģijas direktīva”) (71), Austrijas pienākums ir palielināt elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem avotiem. Tomēr tā var brīvi izvēlēties, kādā veidā to finansēt. Austrija, piemēram, varētu šim nolūkam izmantot nodokļu ieņēmumus. Līdz ar to nav nepieciešamības piemērot atbrīvojuma mehānismu, lai palielinātu atjaunojamās enerģijas ražošanu.

| (124) | Attiecībā uz Austrijas iestāžu pausto otro argumentu Komisija norāda, ka atbrīvojuma mehānisms darbojas kā maksimālās robežvērtības noteikšana. Vidējā cena par elektroenerģiju, ko maksā energoietilpīgi uzņēmumi, attiecīgi samazinās ar katru papildu izmantoto kilovatstundu, kas pārsniedz noteikto robežvērtību. Tā vietā, lai sekmētu energoefektivitāti, atbrīvojuma mehānisms faktiski to samazina. |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz Austrijas iestāžu pausto otro argumentu Komisija norāda, ka atbrīvojuma mehānisms darbojas kā maksimālās robežvērtības noteikšana. Vidējā cena par elektroenerģiju, ko maksā energoietilpīgi uzņēmumi, attiecīgi samazinās ar katru papildu izmantoto kilovatstundu, kas pārsniedz noteikto robežvērtību. Tā vietā, lai sekmētu energoefektivitāti, atbrīvojuma mehānisms faktiski to samazina.

| (125) | Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms neattiecas uz Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā darbības jomu. |
| --- | --- |

(125)

Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms neattiecas uz Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā darbības jomu.

| (126) | Taču arī tad, ja šis pasākums attiektos uz Pamatnostādņu darbības jomu (bet tas tā nav), Komisija norāda, ka tas nebūtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo nav izpildīti turpmāk minētie kritēriji, ko paredz Pamatnostādņu 4. nodaļa. |
| --- | --- |

(126)

Taču arī tad, ja šis pasākums attiektos uz Pamatnostādņu darbības jomu (bet tas tā nav), Komisija norāda, ka tas nebūtu uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, jo nav izpildīti turpmāk minētie kritēriji, ko paredz Pamatnostādņu 4. nodaļa.

| (127) | Saderības izvērtēšanas nolūkā Pamatnostādņu 4. nodaļa izšķir saskaņotus un nesaskaņotus dabas resursu nodokļus. Parafiskālā nodeva norēķinu cenas veidā nav Savienības līmenī saskaņots dabas resursu nodoklis. Atjaunojamās enerģijas direktīva paredz obligātos mērķus attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, taču atstāj dalībvalstu ziņā izvēli par šo mērķu sasniegšanas veidu. |
| --- | --- |

(127)

Saderības izvērtēšanas nolūkā Pamatnostādņu 4. nodaļa izšķir saskaņotus un nesaskaņotus dabas resursu nodokļus. Parafiskālā nodeva norēķinu cenas veidā nav Savienības līmenī saskaņots dabas resursu nodoklis. Atjaunojamās enerģijas direktīva paredz obligātos mērķus attiecībā uz atjaunojamo enerģiju, taču atstāj dalībvalstu ziņā izvēli par šo mērķu sasniegšanas veidu.

| (128) | Tāpēc atbrīvojuma mehānisms būtu jāizskata atbilstīgi noteikumiem par nesaskaņotiem dabas resursu nodokļiem, ko paredz Pamatnostādņu 4. nodaļa (72). |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc atbrīvojuma mehānisms būtu jāizskata atbilstīgi noteikumiem par nesaskaņotiem dabas resursu nodokļiem, ko paredz Pamatnostādņu 4. nodaļa (72).

| (129) | Saskaņā ar šiem noteikumiem dalībvalstij jāsniedz informācija par attiecīgajām nozarēm vai atbalsta saņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas atbrīvojumi jeb atlaides, par galveno atbalsta saņēmēju situāciju katrā attiecīgajā nozarē un par to, kādu ieguldījumu nodokļu politika varētu dot vides aizsardzībai. Turklāt tai pienācīgi jāraksturo nozares, kurām piemērots atbrīvojums, un jāiesniedz saraksts ar lielākajiem atbalsta saņēmējiem katrā nozarē (jo īpaši ņemot vērā apgrozījumu, tirgus daļas un nodokļa bāzes lielumu) (73). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai jāizvērtē, vai dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir nepieciešams un samērīgs. Attiecībā uz nepieciešamību jāatbilst šādiem nosacījumiem: saņēmēju atlases pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un nesamazināts dabas resursu nodoklis ievērojami palielina ražošanas izmaksas, kuras nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (74). Attiecībā uz samērīgumu dalībvalstij jāpierāda, ka katrs atsevišķais saņēmējs maksā daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam, vai vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nav pamatota zemāka likme, šo samazinājumu vai atbrīvojumu obligāts nosacījums ir nolīgumu noslēgšana ar mērķi sasniegt vides aizsardzības mērķus (75). |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar šiem noteikumiem dalībvalstij jāsniedz informācija par attiecīgajām nozarēm vai atbalsta saņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas atbrīvojumi jeb atlaides, par galveno atbalsta saņēmēju situāciju katrā attiecīgajā nozarē un par to, kādu ieguldījumu nodokļu politika varētu dot vides aizsardzībai. Turklāt tai pienācīgi jāraksturo nozares, kurām piemērots atbrīvojums, un jāiesniedz saraksts ar lielākajiem atbalsta saņēmējiem katrā nozarē (jo īpaši ņemot vērā apgrozījumu, tirgus daļas un nodokļa bāzes lielumu) (73). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai jāizvērtē, vai dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir nepieciešams un samērīgs. Attiecībā uz nepieciešamību jāatbilst šādiem nosacījumiem: saņēmēju atlases pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un nesamazināts dabas resursu nodoklis ievērojami palielina ražošanas izmaksas, kuras nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (74). Attiecībā uz samērīgumu dalībvalstij jāpierāda, ka katrs atsevišķais saņēmējs maksā daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam, vai vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nav pamatota zemāka likme, šo samazinājumu vai atbrīvojumu obligāts nosacījums ir nolīgumu noslēgšana ar mērķi sasniegt vides aizsardzības mērķus (75).

| (130) | Lai gan Komisija vairākkārt atkārtoja savu prasību, Austrijas iestādes šo informāciju nav sniegušas (76). Līdz ar to Komisija nevarēja izvērtēt, vai atbalsts ir nepieciešams un samērīgs un kā tas varētu sekmēt vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(130)

Lai gan Komisija vairākkārt atkārtoja savu prasību, Austrijas iestādes šo informāciju nav sniegušas (76). Līdz ar to Komisija nevarēja izvērtēt, vai atbalsts ir nepieciešams un samērīgs un kā tas varētu sekmēt vides aizsardzību.

5.3.2.   Analoģija ar Pamatnostādņu 4. nodaļu

| (131) | Ņemot vērā, to, ka paziņotais atbrīvojuma mehānisms pat netiešā veidā neietekmē vides aizsardzību, Komisija pārbaudīja, vai tā varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu pēc analoģijas ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā, to, ka paziņotais atbrīvojuma mehānisms pat netiešā veidā neietekmē vides aizsardzību, Komisija pārbaudīja, vai tā varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu pēc analoģijas ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā.

| (132) | Saskaņā ar Austrijas iestādēm atbrīvojuma mehānismu var izvērtēt pēc analoģijas ar noteikumiem par saskaņoto enerģētikas nodokļu atvieglojumiem, ko paredz 152.–153. punkts par vides aizsardzību. Pamatnostādņu 4. nodaļā izklāstīti divi veidi dabas resursu nodokļu samazinājuma izvērtējumam, kā rezultātā var tikt izdarīti atšķirīgi secinājumi. Pirmkārt, tā paredz samazināt tos enerģētikas nodokļus, kuri ir saskaņoti atbilstīgi Enerģētikas nodokļu direktīvai, kuri uzskatāmi par saderīgiem bez turpmākas analīzes ar nosacījumu, ka ir ņemti vērā Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie nodokļu minimālie līmeņi. Otrkārt, tā paredz noteikumus nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazināšanas izvērtēšanai un tādu saskaņotu enerģētikas nodokļu izvērtēšanai, kas ir zem minimālajiem nodokļu līmeņiem, kuri ir noteikti Enerģētikas nodokļu direktīvā. Dalībvalstij abos gadījumos jāsniedz detalizēta informācija par pasākuma nepieciešamību un samērīgumu. Austrijas iestādes argumentē, ka Komisija varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu parafiskālajām nodevām, pamatojoties uz to, ka saņēmēji maksā vismaz minimālo Austrijas enerģētikas nodokļu līmeni. |
| --- | --- |

(132)

Saskaņā ar Austrijas iestādēm atbrīvojuma mehānismu var izvērtēt pēc analoģijas ar noteikumiem par saskaņoto enerģētikas nodokļu atvieglojumiem, ko paredz 152.–153. punkts par vides aizsardzību. Pamatnostādņu 4. nodaļā izklāstīti divi veidi dabas resursu nodokļu samazinājuma izvērtējumam, kā rezultātā var tikt izdarīti atšķirīgi secinājumi. Pirmkārt, tā paredz samazināt tos enerģētikas nodokļus, kuri ir saskaņoti atbilstīgi Enerģētikas nodokļu direktīvai, kuri uzskatāmi par saderīgiem bez turpmākas analīzes ar nosacījumu, ka ir ņemti vērā Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie nodokļu minimālie līmeņi. Otrkārt, tā paredz noteikumus nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazināšanas izvērtēšanai un tādu saskaņotu enerģētikas nodokļu izvērtēšanai, kas ir zem minimālajiem nodokļu līmeņiem, kuri ir noteikti Enerģētikas nodokļu direktīvā. Dalībvalstij abos gadījumos jāsniedz detalizēta informācija par pasākuma nepieciešamību un samērīgumu. Austrijas iestādes argumentē, ka Komisija varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu parafiskālajām nodevām, pamatojoties uz to, ka saņēmēji maksā vismaz minimālo Austrijas enerģētikas nodokļu līmeni.

| (133) | Komisija norāda, ka nav bijuši precedenti tās lēmumu vai Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu praksē attiecībā uz 4. nodaļā Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredzēto saskaņotu enerģētikas nodokļu izvērtēšanas noteikumu piemērošanu parafiskālajām nodevām pēc analoģijas. |
| --- | --- |

(133)

Komisija norāda, ka nav bijuši precedenti tās lēmumu vai Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu praksē attiecībā uz 4. nodaļā Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredzēto saskaņotu enerģētikas nodokļu izvērtēšanas noteikumu piemērošanu parafiskālajām nodevām pēc analoģijas.

| (134) | Saskaņā ar pastāvošo Tiesas praksi Savienības tiesību akta noteikumu var analoģiski piemērot, ja ir izpildīti šādi divi nosacījumi. Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi ir ļoti līdzīgi tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot analoģiskā veidā. Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi ir nepilnīgi, tādējādi tie nav saderīgi ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un to var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus (77). Ņemot vērā šos nosacījumus, Komisija norāda, ka analoģiju ES tiesību aktos var izmantot tikai izņēmuma gadījumos. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar pastāvošo Tiesas praksi Savienības tiesību akta noteikumu var analoģiski piemērot, ja ir izpildīti šādi divi nosacījumi. Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi ir ļoti līdzīgi tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot analoģiskā veidā. Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi ir nepilnīgi, tādējādi tie nav saderīgi ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un to var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus (77). Ņemot vērā šos nosacījumus, Komisija norāda, ka analoģiju ES tiesību aktos var izmantot tikai izņēmuma gadījumos.

| (135) | Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamiem noteikumiem jābūt ļoti līdzīgiem tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot pēc analoģijas. Tā kā 4. nodaļa Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā attiecas uz dabas resursu nodokļu samazināšanu vai atbrīvojumu, noteikumiem, kurus piemēro paziņotajiem nodokļiem saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, jābūt līdzīgiem tiem noteikumiem, kurus piemēro dabas resursu nodokļiem.
  Tomēr Komisija uzskata, ka atbilstīgi ES tiesību aktiem pastāvošā situācija dabas resursu nodokļu jomā nav salīdzināma ar atbilstīgi ES tiesību aktiem pastāvošo situāciju parafiskālo nodevu jomā. Lai gan ES tiesību akti neparedz konkrētus noteikumus parafiskālo nodevu regulēšanai, tie paredz konkrētus noteikumus, kas ir piemērojami enerģētikas nodokļiem. Šajā sakarā jo īpaši jāmin minimālie nodokļu līmeņi, ko paredz Enerģētikas nodokļu direktīva, un izņēmumi attiecībā uz šiem minimālajiem līmeņiem saskaņā ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā un 25. pantu Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā. Attiecībā uz parafiskālajām nodevām Komisija norāda, ka ES tiesību akti neparedz noteikumus par šo nodokļu samazināšanu vai atbrīvojumu no tiem, kā arī minimālos līmeņus. |
| --- | --- |

(135)

Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamiem noteikumiem jābūt ļoti līdzīgiem tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot pēc analoģijas. Tā kā 4. nodaļa Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā attiecas uz dabas resursu nodokļu samazināšanu vai atbrīvojumu, noteikumiem, kurus piemēro paziņotajiem nodokļiem saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, jābūt līdzīgiem tiem noteikumiem, kurus piemēro dabas resursu nodokļiem.

Tomēr Komisija uzskata, ka atbilstīgi ES tiesību aktiem pastāvošā situācija dabas resursu nodokļu jomā nav salīdzināma ar atbilstīgi ES tiesību aktiem pastāvošo situāciju parafiskālo nodevu jomā. Lai gan ES tiesību akti neparedz konkrētus noteikumus parafiskālo nodevu regulēšanai, tie paredz konkrētus noteikumus, kas ir piemērojami enerģētikas nodokļiem. Šajā sakarā jo īpaši jāmin minimālie nodokļu līmeņi, ko paredz Enerģētikas nodokļu direktīva, un izņēmumi attiecībā uz šiem minimālajiem līmeņiem saskaņā ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā un 25. pantu Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā. Attiecībā uz parafiskālajām nodevām Komisija norāda, ka ES tiesību akti neparedz noteikumus par šo nodokļu samazināšanu vai atbrīvojumu no tiem, kā arī minimālos līmeņus.

| (136) | Tādējādi Komisija secina, ka uz parafiskālajām nodevām, ko paredz Austrijas shēma, neattiecas tie noteikumi, kurus piemēro dabas resursu nodokļiem saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(136)

Tādējādi Komisija secina, ka uz parafiskālajām nodevām, ko paredz Austrijas shēma, neattiecas tie noteikumi, kurus piemēro dabas resursu nodokļiem saskaņā ar ES tiesību aktiem.

| (137) | Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamiem noteikumiem jābūt nepilnīgiem, kas nav saderīgi ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un ko var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus. |
| --- | --- |

(137)

Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamiem noteikumiem jābūt nepilnīgiem, kas nav saderīgi ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un ko var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus.

| (138) | Tomēr pasākumus, uz kuriem neattiecas Pamatnostādņu darbības joma, nevar izvērtēt saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tāpēc Komisija nesaskatīja Pamatnostādnēs nevienu nepilnību, pamatojoties uz kuru varētu pēc analoģijas izvērtēt paziņotos pasākumus. Šis secinājums attiecas uz analoģijas izmantošanu gan attiecībā uz saskaņotiem nodokļiem, gan uz nesaskaņotiem nodokļiem. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr pasākumus, uz kuriem neattiecas Pamatnostādņu darbības joma, nevar izvērtēt saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tāpēc Komisija nesaskatīja Pamatnostādnēs nevienu nepilnību, pamatojoties uz kuru varētu pēc analoģijas izvērtēt paziņotos pasākumus. Šis secinājums attiecas uz analoģijas izmantošanu gan attiecībā uz saskaņotiem nodokļiem, gan uz nesaskaņotiem nodokļiem.

| (139) | Turklāt situāciju, kad tiesību akti neparedz noteikumus par atbrīvojumu no parafiskālajām nodevām, jebkurā gadījumā nevarētu labot, piemērojot tādus analoģiskus noteikumus, kas attiecas uz enerģijas nodokļiem saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ja noteikumus, kas attiecas uz saskaņotu enerģētikas nodokļu samazināšanu, pēc analoģijas piemērotu nesaskaņotām parafiskālajām nodevām, uzņēmumi varētu sasniegt Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētos minimālos nodokļu līmeņus, veicot šādas parafiskālās nodevas. Tāpēc šāda pieeja nesaskan ar Enerģētikas nodokļu direktīvu. Komisija uzskata, ka minimālās likmes Enerģētikas nodokļu direktīvā tika paredzētas tikai tāpēc, lai tās piemērotu saskaņotā enerģētikas nodokļu sistēmā. Izmantojot minimālās likmes par kritēriju ārpus saskaņotu nodokļu sistēmas, to piemērošana neatbilstu paredzētajam mērķim. Minimālās nodokļu likmes noteikti netika paredzētas, lai noteiktu energoietilpīgiem uzņēmējiem piemērojamo kopējo apgrūtinājumu, kas izriet no vidi regulējošiem pasākumiem, piemēram, saistībā ar palielinātu iepirkuma tarifu finansēšanas mehānismu. Ar šādu pieeju netiktu ņemts vērā fakts, ka valsts atbalsta politika atzīst iecietīgu attieksmi pret nodokļu atbrīvojumiem, kas pārsniedz saskaņotu minimālo līmeni tāpēc, ka visās dalībvalstīs saskaņotu minimālo likmju piemērošana vismaz zināmā mērā nodrošina līdzvērtīgus apstākļus. Šis arguments neattiecas uz apgrūtinājumiem saistībā ar palielināta iepirkuma tarifa sistēmām, kuras nav saskaņotas un kurās jebkura novirze no standarta ieguldījumiem var izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt situāciju, kad tiesību akti neparedz noteikumus par atbrīvojumu no parafiskālajām nodevām, jebkurā gadījumā nevarētu labot, piemērojot tādus analoģiskus noteikumus, kas attiecas uz enerģijas nodokļiem saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ja noteikumus, kas attiecas uz saskaņotu enerģētikas nodokļu samazināšanu, pēc analoģijas piemērotu nesaskaņotām parafiskālajām nodevām, uzņēmumi varētu sasniegt Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētos minimālos nodokļu līmeņus, veicot šādas parafiskālās nodevas. Tāpēc šāda pieeja nesaskan ar Enerģētikas nodokļu direktīvu. Komisija uzskata, ka minimālās likmes Enerģētikas nodokļu direktīvā tika paredzētas tikai tāpēc, lai tās piemērotu saskaņotā enerģētikas nodokļu sistēmā. Izmantojot minimālās likmes par kritēriju ārpus saskaņotu nodokļu sistēmas, to piemērošana neatbilstu paredzētajam mērķim. Minimālās nodokļu likmes noteikti netika paredzētas, lai noteiktu energoietilpīgiem uzņēmējiem piemērojamo kopējo apgrūtinājumu, kas izriet no vidi regulējošiem pasākumiem, piemēram, saistībā ar palielinātu iepirkuma tarifu finansēšanas mehānismu. Ar šādu pieeju netiktu ņemts vērā fakts, ka valsts atbalsta politika atzīst iecietīgu attieksmi pret nodokļu atbrīvojumiem, kas pārsniedz saskaņotu minimālo līmeni tāpēc, ka visās dalībvalstīs saskaņotu minimālo likmju piemērošana vismaz zināmā mērā nodrošina līdzvērtīgus apstākļus. Šis arguments neattiecas uz apgrūtinājumiem saistībā ar palielināta iepirkuma tarifa sistēmām, kuras nav saskaņotas un kurās jebkura novirze no standarta ieguldījumiem var izkropļot konkurenci.

| (140) | Līdz ar to fakts, ka ES tiesību aktos nav paredzēti noteikumi par parafiskālo nodevu samazināšanu, nav uzskatāms par nepilnību, kas nav saderīga ar ES tiesību aktu vispārīgajiem principiem un ko varētu novērst, pēc analoģijas piemērojot spēkā esošos noteikumus par saskaņotu enerģētikas nodokļu samazināšanu. |
| --- | --- |

(140)

Līdz ar to fakts, ka ES tiesību aktos nav paredzēti noteikumi par parafiskālo nodevu samazināšanu, nav uzskatāms par nepilnību, kas nav saderīga ar ES tiesību aktu vispārīgajiem principiem un ko varētu novērst, pēc analoģijas piemērojot spēkā esošos noteikumus par saskaņotu enerģētikas nodokļu samazināšanu.

| (141) | Jebkurā gadījumā, ja minētos noteikumus tomēr varētu piemērot pēc analoģijas, atbrīvojuma mehānismu nevarētu uzskatīt par saderīgu 129.–133. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(141)

Jebkurā gadījumā, ja minētos noteikumus tomēr varētu piemērot pēc analoģijas, atbrīvojuma mehānismu nevarētu uzskatīt par saderīgu 129.–133. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ.

| (142) | Komisija secina, ka tā nesaskata paziņotā atbrīvojuma mehānisma analoģiju ar Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļā paredzētajiem saskaņoto enerģētikas nodokļu samazināšanas izvērtēšanas noteikumiem, tāpēc tā nevar apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz šādu analoģiju. |
| --- | --- |

(142)

Komisija secina, ka tā nesaskata paziņotā atbrīvojuma mehānisma analoģiju ar Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļā paredzētajiem saskaņoto enerģētikas nodokļu samazināšanas izvērtēšanas noteikumiem, tāpēc tā nevar apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz šādu analoģiju.

5.3.3.   Analoģija ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu

| (143) | Komisija turklāt izskatīja, vai tā varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu. |
| --- | --- |

(143)

Komisija turklāt izskatīja, vai tā varētu apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu.

| (144) | Austrijas iestādes uzskata, ka atšķirīgais formulējums Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļā un Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā ļauj apstiprināt pasākumu, pamatojoties uz analoģiju ar regulas 25. pantu. Austrijas iestādes norāda, ka 152. punkts Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredz:
  “Lai to varētu apstiprināt saskaņā ar EK līguma 87. pantu, nodokļa samazinājumam vai atbrīvojumam attiecībā uz saskaņotajiem nodokļiem, jo īpaši tiem, kas saskaņoti ar Direktīvu 2003/96/EK, jābūt saderīgam ar attiecīgajiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem un jāatbilst tajos noteiktajiem ierobežojumiem un nosacījumiem”, |
| --- | --- |

(144)

Austrijas iestādes uzskata, ka atšķirīgais formulējums Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļā un Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā ļauj apstiprināt pasākumu, pamatojoties uz analoģiju ar regulas 25. pantu. Austrijas iestādes norāda, ka 152. punkts Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā paredz:

“Lai to varētu apstiprināt saskaņā ar EK līguma 87. pantu, nodokļa samazinājumam vai atbrīvojumam attiecībā uz saskaņotajiem nodokļiem, jo īpaši tiem, kas saskaņoti ar Direktīvu 2003/96/EK, jābūt saderīgam ar attiecīgajiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem un jāatbilst tajos noteiktajiem ierobežojumiem un nosacījumiem”,

| (145) | savukārt Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pants paredz:
  “Atbalsta shēmas vides aizsardzībai, ko veido dabas resursu nodokļa samazinājums un kas atbilst Direktīvas 2003/96/EK nosacījumiem, ir saderīgas ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un uz tām attiecas atbrīvojums no prasības par paziņošanu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, ja ir izpildīti šā panta 2. un 3. punktā minētie nosacījumi” (78). |
| --- | --- |

(145)

savukārt Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pants paredz:

“Atbalsta shēmas vides aizsardzībai, ko veido dabas resursu nodokļa samazinājums un kas atbilst Direktīvas 2003/96/EK nosacījumiem, ir saderīgas ar kopējo tirgu Līguma 87. panta 3. punkta nozīmē, un uz tām attiecas atbrīvojums no prasības par paziņošanu saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu, ja ir izpildīti šā panta 2. un 3. punktā minētie nosacījumi” (78).

| (146) | Austrijas iestādes secina, ka regulas 25. panta darbības joma, iespējams, ir plašāka par Pamatnostādņu 152. punkta darbības jomu. Austrijas iestādes norāda, ka Pamatnostādņu 152. punkts, iespējams, attiecas tikai uz nodokļiem, kas ir saskaņoti ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, savukārt regulas 25. pants tikai nosaka, ka atbrīvojuma mehānisma piemērošanā jāņem vērā Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi pat tad, ja tie neattiecas uz saskaņotajiem enerģētikas nodokļiem. Tāpēc regulas 25. punktu var piemērot nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumam, ko var uzskatīt par saderīgu, ja vispārējā nodokļu sistēmā ir ņemti vērā minimālie enerģētikas nodokļu līmeņi. Austrijas iestādes atzīst, ka iemaksas, ko maksā saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, nav nodokļi (79), taču norāda, ka paziņoto atbrīvojuma mehānismu var izvērtēt un apstiprināt pēc analoģijas ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. punktā paredzēto noteikumu par dabas resursu nodokļiem. |
| --- | --- |

(146)

Austrijas iestādes secina, ka regulas 25. panta darbības joma, iespējams, ir plašāka par Pamatnostādņu 152. punkta darbības jomu. Austrijas iestādes norāda, ka Pamatnostādņu 152. punkts, iespējams, attiecas tikai uz nodokļiem, kas ir saskaņoti ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, savukārt regulas 25. pants tikai nosaka, ka atbrīvojuma mehānisma piemērošanā jāņem vērā Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi pat tad, ja tie neattiecas uz saskaņotajiem enerģētikas nodokļiem. Tāpēc regulas 25. punktu var piemērot nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājumam, ko var uzskatīt par saderīgu, ja vispārējā nodokļu sistēmā ir ņemti vērā minimālie enerģētikas nodokļu līmeņi. Austrijas iestādes atzīst, ka iemaksas, ko maksā saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, nav nodokļi (79), taču norāda, ka paziņoto atbrīvojuma mehānismu var izvērtēt un apstiprināt pēc analoģijas ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. punktā paredzēto noteikumu par dabas resursu nodokļiem.

| (147) | Tomēr Komisija šajā gadījumā nesaskata analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu. Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi nav līdzīgi tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot pēc analoģijas. Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā ir skaidri noteikts, ka šo pantu piemēro tikai dabas resursu nodokļiem, kas ir saskaņoti atbilstīgi Enerģētikas nodokļu direktīvai. Tāpēc klasificēšana par enerģētikas nodokli ir regulas 25. panta piemērošanas “nosacījums”. Šo interpretāciju pamato fakts, ka atbilstīgi Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas loģiskajam pamatam tās darbības joma nevar būt plašāka par Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā, uz ko tā attiecas, darbības jomu. Tāpēc regulas 25. pants viennozīmīgi attiecas tikai uz enerģētikas nodokļiem, kas ir saskaņoti ar Enerģētikas nodokļu direktīvu. Kā jau iepriekš minēts, iemaksas, ko maksā saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, nav dabas resursu nodokļi, un Enerģētikas nodokļu direktīvas noteikumi uz tiem neattiecas. Līdz ar to enerģētikas nodokļiem piemērojamie noteikumi nav līdzīgi noteikumiem, kas nosaka Austrijas palielinātos iepirkuma tarifus. Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamos noteikumos nav nepilnību, kas nav saderīgas ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un ko var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus. Nodokļu samazinājumus vai līdzīgus pasākumus, kuri nav atrunāti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā, nevar automātiski uzskatīt par nesaderīgiem ar ES tiesību aktiem, tikai jāievēro pienākums par to paziņošanu atbilstīgi LESD 108. pantam. Tos var izvērtēt un noteikt par saderīgiem saskaņā ar Pamatnostādnēm par atbalstu vides jomā vai gadījumā, kad tās nav piemērojamas, saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tādējādi Austrijas atbalsta shēmai piemērojamie noteikumi nav nepilnīgi un nesaderīgi ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(147)

Tomēr Komisija šajā gadījumā nesaskata analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantu. Pirmkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamie noteikumi nav līdzīgi tiem noteikumiem, kurus vēlas piemērot pēc analoģijas. Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā ir skaidri noteikts, ka šo pantu piemēro tikai dabas resursu nodokļiem, kas ir saskaņoti atbilstīgi Enerģētikas nodokļu direktīvai. Tāpēc klasificēšana par enerģētikas nodokli ir regulas 25. panta piemērošanas “nosacījums”. Šo interpretāciju pamato fakts, ka atbilstīgi Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas loģiskajam pamatam tās darbības joma nevar būt plašāka par Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā, uz ko tā attiecas, darbības jomu. Tāpēc regulas 25. pants viennozīmīgi attiecas tikai uz enerģētikas nodokļiem, kas ir saskaņoti ar Enerģētikas nodokļu direktīvu. Kā jau iepriekš minēts, iemaksas, ko maksā saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu, nav dabas resursu nodokļi, un Enerģētikas nodokļu direktīvas noteikumi uz tiem neattiecas. Līdz ar to enerģētikas nodokļiem piemērojamie noteikumi nav līdzīgi noteikumiem, kas nosaka Austrijas palielinātos iepirkuma tarifus. Otrkārt, attiecīgajā gadījumā piemērojamos noteikumos nav nepilnību, kas nav saderīgas ar ES tiesību aktu vispārīgo principu un ko var novērst, piemērojot analoģiskus noteikumus. Nodokļu samazinājumus vai līdzīgus pasākumus, kuri nav atrunāti Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā, nevar automātiski uzskatīt par nesaderīgiem ar ES tiesību aktiem, tikai jāievēro pienākums par to paziņošanu atbilstīgi LESD 108. pantam. Tos var izvērtēt un noteikt par saderīgiem saskaņā ar Pamatnostādnēm par atbalstu vides jomā vai gadījumā, kad tās nav piemērojamas, saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tādējādi Austrijas atbalsta shēmai piemērojamie noteikumi nav nepilnīgi un nesaderīgi ar ES tiesību aktiem.

| (148) | Komisija secina, ka tā nesaskata saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu maksāto iemaksu analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā minētajiem saskaņotajiem enerģētikas nodokļiem un tāpēc nevar apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz šādu analoģiju. |
| --- | --- |

(148)

Komisija secina, ka tā nesaskata saskaņā ar Zaļās elektroenerģijas aktu maksāto iemaksu analoģiju ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. pantā minētajiem saskaņotajiem enerģētikas nodokļiem un tāpēc nevar apstiprināt atbrīvojuma mehānismu, pamatojoties uz šādu analoģiju.

5.3.4.   Saderība ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (149) | Komisija konstatē, ka Austrijas iestādes nav norādījušas, ka atbrīvojuma mehānismu var paziņot par saderīgu ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tā kā dalībvalstij ir jānorāda visi iemesli, kas pamato saderību (80) un jāpierāda, ka ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi, šā iemesla dēļ Austrijas iestādes nevar izmantot šo iemeslu saderības pamatošanai. |
| --- | --- |

(149)

Komisija konstatē, ka Austrijas iestādes nav norādījušas, ka atbrīvojuma mehānismu var paziņot par saderīgu ar iekšējo tirgu, tieši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Tā kā dalībvalstij ir jānorāda visi iemesli, kas pamato saderību (80) un jāpierāda, ka ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi, šā iemesla dēļ Austrijas iestādes nevar izmantot šo iemeslu saderības pamatošanai.

| (150) | Neraugoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai tā varētu paziņot atbrīvojuma mehānisma saderību atbilstīgi šim juridiskajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(150)

Neraugoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai tā varētu paziņot atbrīvojuma mehānisma saderību atbilstīgi šim juridiskajam pamatojumam.

| (151) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt tādu “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi Komisija var paziņot, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas sekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu (81), ir nepieciešams šā mērķa sasniegšanai (82), un tam nav nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem tādā mērā, ka tas kaitē kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(151)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt tādu “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi Komisija var paziņot, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tas sekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu (81), ir nepieciešams šā mērķa sasniegšanai (82), un tam nav nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem tādā mērā, ka tas kaitē kopīgām interesēm.

| (152) | Tādējādi saskaņā ar pastāvošo Komisijas praksi pasākumus var paziņot par saderīgiem pa tiešo saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tie ir samērīgi un ja pozitīvā ietekme uz kopīgā mērķa sasniegšanu pārsniedz negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību (83). Komisija uzskata par piemērotu šajā sakarā uzdot divus šādus jautājumus:






  1) | vai pasākums ir paredzēts skaidri definēta vispārējas intereses mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- | --- |

(152)

Tādējādi saskaņā ar pastāvošo Komisijas praksi pasākumus var paziņot par saderīgiem pa tiešo saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ja tie ir samērīgi un ja pozitīvā ietekme uz kopīgā mērķa sasniegšanu pārsniedz negatīvo ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību (83). Komisija uzskata par piemērotu šajā sakarā uzdot divus šādus jautājumus:

1)

vai pasākums ir paredzēts skaidri definēta vispārējas intereses mērķa sasniegšanai;

| 2) | vai pasākums ir piemērots kopīgas intereses mērķa sasniegšanai? Jo īpaši jānoskaidro:






  a) | vai atbalsta pasākums ir piemērots un nepieciešams instruments vai arī pastāv citi vairāk piemēroti instrumenti; |
| --- | --- | --- |

2)

vai pasākums ir piemērots kopīgas intereses mērķa sasniegšanai? Jo īpaši jānoskaidro:

a)

vai atbalsta pasākums ir piemērots un nepieciešams instruments vai arī pastāv citi vairāk piemēroti instrumenti;

| b) | vai pasākumam ir stimulējoša ietekme, citiem vārdiem, vai atbalsts maina uzņēmumu uzvedību; |
| --- | --- |

b)

vai pasākumam ir stimulējoša ietekme, citiem vārdiem, vai atbalsts maina uzņēmumu uzvedību;

| c) | vai atbalsta pasākums ir samērīgs, citiem vārdiem, vai tās pašas izmaiņas uzvedībā varētu panākt ar mazāku atbalstu; |
| --- | --- |

c)

vai atbalsta pasākums ir samērīgs, citiem vārdiem, vai tās pašas izmaiņas uzvedībā varētu panākt ar mazāku atbalstu;

| 3) | vai pasākumam ir ierobežota ietekme uz konkurences izkropļošanu un tirdzniecību, tādējādi nodrošinot pārsvarā pozitīvu iedarbību? |
| --- | --- |

3)

vai pasākumam ir ierobežota ietekme uz konkurences izkropļošanu un tirdzniecību, tādējādi nodrošinot pārsvarā pozitīvu iedarbību?

| (153) | Austrijas iestādes norāda, ka pasākuma galvenais mērķis ir vides aizsardzība. Tomēr, pamatojoties uz 126.–129. apsvērumā izklāstīto informāciju, atbrīvojuma mehānisms neveicina vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(153)

Austrijas iestādes norāda, ka pasākuma galvenais mērķis ir vides aizsardzība. Tomēr, pamatojoties uz 126.–129. apsvērumā izklāstīto informāciju, atbrīvojuma mehānisms neveicina vides aizsardzību.

| (154) | Turklāt jebkuru pasākuma ietekmi uz vidi var panākt, kopumā paaugstinot palielināta iepirkuma tarifus, kas, pēc Austrijas iestāžu domām, nebūtu iespējams, nenodrošinot energoietilpīgu uzņēmumu konkurētspēju ar paziņotā atbrīvojuma mehānisma palīdzību. Turklāt Austrijas iestādes savos paskaidrojumos atzīst, ka atbrīvojuma mehānisma mērķis ir uzlabot Austrijas energoietilpīgo uzņēmumu konkurētspēju ar to konkurentiem citās dalībvalstīs. Komisija tās lēmumos nekad nav apstiprinājusi, ka šāds atbalsts sekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt jebkuru pasākuma ietekmi uz vidi var panākt, kopumā paaugstinot palielināta iepirkuma tarifus, kas, pēc Austrijas iestāžu domām, nebūtu iespējams, nenodrošinot energoietilpīgu uzņēmumu konkurētspēju ar paziņotā atbrīvojuma mehānisma palīdzību. Turklāt Austrijas iestādes savos paskaidrojumos atzīst, ka atbrīvojuma mehānisma mērķis ir uzlabot Austrijas energoietilpīgo uzņēmumu konkurētspēju ar to konkurentiem citās dalībvalstīs. Komisija tās lēmumos nekad nav apstiprinājusi, ka šāds atbalsts sekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu.

| (155) | Vienīgais izņēmums šajā gadījumā ir 4. nodaļa Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā. Tomēr, lai gan Komisija akceptē dabas resursu nodokļa samazinājumu, tā joprojām pieprasa maksāt minimālo nodokļa līmeni. Tas nozīmē, ka uzņēmuma, kurš gūst labumu no nodokļa samazinājuma, kopējais ieguldījums vispārējos nodokļu ieņēmumos joprojām pieaug ar katru piesārņojuma vienību. Šajā gadījumā ir cita situācija. Ieguldījumam ir noteikta maksimālā robeža 0,5 % apmērā no ražošanas neto vērtības. Piesārņojuma papildu vienības vairs nav pakļautas parafiskālajai nodevai. Līdz ar to ieguldījums uz vienu piesārņojuma vienību pieaug ar katru papildu vienību. Tāpēc tā vietā, lai sekmētu resursu efektīvu izmantošanu, sistēma mudina izmantot papildu resursus. |
| --- | --- |

(155)

Vienīgais izņēmums šajā gadījumā ir 4. nodaļa Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā. Tomēr, lai gan Komisija akceptē dabas resursu nodokļa samazinājumu, tā joprojām pieprasa maksāt minimālo nodokļa līmeni. Tas nozīmē, ka uzņēmuma, kurš gūst labumu no nodokļa samazinājuma, kopējais ieguldījums vispārējos nodokļu ieņēmumos joprojām pieaug ar katru piesārņojuma vienību. Šajā gadījumā ir cita situācija. Ieguldījumam ir noteikta maksimālā robeža 0,5 % apmērā no ražošanas neto vērtības. Piesārņojuma papildu vienības vairs nav pakļautas parafiskālajai nodevai. Līdz ar to ieguldījums uz vienu piesārņojuma vienību pieaug ar katru papildu vienību. Tāpēc tā vietā, lai sekmētu resursu efektīvu izmantošanu, sistēma mudina izmantot papildu resursus.

| (156) | Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts nesekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(156)

Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalsts nesekmē kopīgas intereses mērķa sasniegšanu.

| (157) | Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi “darbības atbalsts”, proti, tāds atbalsts, kas ir paredzēts, lai atbrīvotu uzņēmumu no izdevumiem, kas tam parastos apstākļos būtu jāsedz tā pastāvīgajā pārvaldībā vai parastajās darbībās, principā neattiecas uz 92. panta 3. punktu [tagadējo LESD 107. panta 3. punktu] (84). Turklāt tiesa konstatēja, ka “atbilstīgi attiecīgajai tiesu praksei šāds atbalsts principā izkropļo konkurenci tajās nozarēs, kurās tas tika piešķirts, un tam raksturīgo īpašību dēļ tas nesekmē nevienu mērķi, kas iepriekš minēts izņēmuma noteikumos” (85). Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms ir uzskatāms par darbības atbalstu, jo tas atbrīvo saņēmējus no to elektroenerģijas iepirkuma izmaksu daļas, ko tie parastos apstākļos būtu maksājuši savās ikdienas darbībās. |
| --- | --- |

(157)

Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi “darbības atbalsts”, proti, tāds atbalsts, kas ir paredzēts, lai atbrīvotu uzņēmumu no izdevumiem, kas tam parastos apstākļos būtu jāsedz tā pastāvīgajā pārvaldībā vai parastajās darbībās, principā neattiecas uz 92. panta 3. punktu [tagadējo LESD 107. panta 3. punktu] (84). Turklāt tiesa konstatēja, ka “atbilstīgi attiecīgajai tiesu praksei šāds atbalsts principā izkropļo konkurenci tajās nozarēs, kurās tas tika piešķirts, un tam raksturīgo īpašību dēļ tas nesekmē nevienu mērķi, kas iepriekš minēts izņēmuma noteikumos” (85). Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms ir uzskatāms par darbības atbalstu, jo tas atbrīvo saņēmējus no to elektroenerģijas iepirkuma izmaksu daļas, ko tie parastos apstākļos būtu maksājuši savās ikdienas darbībās.

| (158) | Pat tad, ja kopīgās intereses mērķis bija konkurētspējas uzlabošana, Komisija norāda, ka darbības atbalsts jebkurā gadījumā nebūtu piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(158)

Pat tad, ja kopīgās intereses mērķis bija konkurētspējas uzlabošana, Komisija norāda, ka darbības atbalsts jebkurā gadījumā nebūtu piemērots instruments šā mērķa sasniegšanai.

| (159) | Attiecībā uz dabas resursu nodokļiem Komisija ir akceptējusi šā principa ierobežotu izņēmumu, ņemot vērā konkrēta mērķa pastāvēšanu. Konkrētām nozarēm vai uzņēmumu kategorijām piemērojams dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir pieļaujams saskaņā ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā, ja tas ļauj paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju, un uzlabot vides aizsardzību. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka šis atbalsta veids varētu būt nepieciešams, lai netiešā veidā novērstu negatīvos arējos efektus, atvieglojot relatīvi augstu valsts dabas resursu nodokļu ieviešanu vai uzturēšanu. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz dabas resursu nodokļiem Komisija ir akceptējusi šā principa ierobežotu izņēmumu, ņemot vērā konkrēta mērķa pastāvēšanu. Konkrētām nozarēm vai uzņēmumu kategorijām piemērojams dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir pieļaujams saskaņā ar 4. nodaļu Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā, ja tas ļauj paaugstināt nodokļus citiem uzņēmumiem, tādējādi kopumā uzlabojot izmaksu internalizāciju, un uzlabot vides aizsardzību. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka šis atbalsta veids varētu būt nepieciešams, lai netiešā veidā novērstu negatīvos arējos efektus, atvieglojot relatīvi augstu valsts dabas resursu nodokļu ieviešanu vai uzturēšanu.

| (160) | Tomēr Komisija uzskata, ka ieguldījumi zaļās elektroenerģijas atbalstam, no kuriem saņēmēji ir jāatbrīvo atbilstīgi paziņotajai shēmai, nav uzskatāmi par dabas resursu nodokli Pamatnostādņu 70. panta 14. punkta un 151. panta izpratnē. Nodokļi ir maksājumi, kurus veic vispārējā valsts budžetā. Iemaksas, no kurām ir jāatbrīvo saņēmēji saskaņā ar paziņoto shēmu, netiek maksātas vispārējā valsts budžetā. Tās izmanto vienīgi, lai finansētu ieguldījumus OeMAG, kas atbalsta zaļās elektroenerģijas ražotājus ar palielinātu iepirkumu tarifu palīdzību. Tātad šīs iemaksas nav dabas resursu nodoklis. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr Komisija uzskata, ka ieguldījumi zaļās elektroenerģijas atbalstam, no kuriem saņēmēji ir jāatbrīvo atbilstīgi paziņotajai shēmai, nav uzskatāmi par dabas resursu nodokli Pamatnostādņu 70. panta 14. punkta un 151. panta izpratnē. Nodokļi ir maksājumi, kurus veic vispārējā valsts budžetā. Iemaksas, no kurām ir jāatbrīvo saņēmēji saskaņā ar paziņoto shēmu, netiek maksātas vispārējā valsts budžetā. Tās izmanto vienīgi, lai finansētu ieguldījumus OeMAG, kas atbalsta zaļās elektroenerģijas ražotājus ar palielinātu iepirkumu tarifu palīdzību. Tātad šīs iemaksas nav dabas resursu nodoklis.

| (161) | Komisija uzskata, ka ir precīzi jāinterpretē jebkurš izņēmums no Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā minētā vispārīgā noteikuma par darbības atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu. Tāpēc Pamatnostādņu 4. nodaļa, kas ir izņēmums, ir piemērojama tikai dabas resursu nodokļiem. |
| --- | --- |

(161)

Komisija uzskata, ka ir precīzi jāinterpretē jebkurš izņēmums no Pamatnostādnēs par atbalstu vides jomā minētā vispārīgā noteikuma par darbības atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu. Tāpēc Pamatnostādņu 4. nodaļa, kas ir izņēmums, ir piemērojama tikai dabas resursu nodokļiem.

| (162) | Turklāt saskaņā ar iepriekš izklāstīto Pamatnostādņu 4. nodaļas piemērošana parafiskālajām nodevām būtu pretrunā ar šo noteikumu mērķiem un Enerģētikas nodokļu direktīvu attiecībā uz saskaņotiem enerģētikas nodokļiem. Ar šādu pieeju minētos noteikumus varētu vispārēji piemērot parafiskālajām nodevām vides aizsardzības jomā (piemēram, parafiskālās nodevas par atkritumiem un tamlīdzīgi). Šāda plaša mēroga piemērošana pārsniedz Pamatnostādņu 4. nodaļas darbības jomu un mērķus. |
| --- | --- |

(162)

Turklāt saskaņā ar iepriekš izklāstīto Pamatnostādņu 4. nodaļas piemērošana parafiskālajām nodevām būtu pretrunā ar šo noteikumu mērķiem un Enerģētikas nodokļu direktīvu attiecībā uz saskaņotiem enerģētikas nodokļiem. Ar šādu pieeju minētos noteikumus varētu vispārēji piemērot parafiskālajām nodevām vides aizsardzības jomā (piemēram, parafiskālās nodevas par atkritumiem un tamlīdzīgi). Šāda plaša mēroga piemērošana pārsniedz Pamatnostādņu 4. nodaļas darbības jomu un mērķus.

| (163) | Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalsts parafiskālo nodevu samazinājuma veidā nav piemērots instruments vides aizsardzības uzlabošanai. Komisija līdz šim nav piemērojusi Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļas noteikumus cita veida maksājumiem un parafiskālajām nodevām. |
| --- | --- |

(163)

Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalsts parafiskālo nodevu samazinājuma veidā nav piemērots instruments vides aizsardzības uzlabošanai. Komisija līdz šim nav piemērojusi Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļas noteikumus cita veida maksājumiem un parafiskālajām nodevām.

| (164) | Turklāt Komisija konstatē, ka dabas resursu nodokļa apjoms pat tad, ja tiek piemērota tikai samazinātā likme, ir tieši proporcionāls attiecīgā uzņēmuma radītā piesārņojuma līmenim. Tomēr šajā gadījumā šis ieguldījums ir ierobežots līdz konkrētam līmenim. Jebkuru patēriņu, kas pārsniedz šo līmeni, vairs neapliek ar papildu nodokli. Šā atbrīvojuma mehānisma rezultātā parafiskālā nodeva zaudē jebkādu līdzekļus saudzējošas darbības stimulu. |
| --- | --- |

(164)

Turklāt Komisija konstatē, ka dabas resursu nodokļa apjoms pat tad, ja tiek piemērota tikai samazinātā likme, ir tieši proporcionāls attiecīgā uzņēmuma radītā piesārņojuma līmenim. Tomēr šajā gadījumā šis ieguldījums ir ierobežots līdz konkrētam līmenim. Jebkuru patēriņu, kas pārsniedz šo līmeni, vairs neapliek ar papildu nodokli. Šā atbrīvojuma mehānisma rezultātā parafiskālā nodeva zaudē jebkādu līdzekļus saudzējošas darbības stimulu.

| (165) | Gadījumā, ja darbības atbalsts parafiskālo nodevu samazinājuma veidā būtu jāakceptē kā piemērots politikas instruments, būtu jāpārbauda attiecīgā darbības atbalsta nepieciešamība un samērīgums, tāpat kā nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājuma gadījumā, saskaņā ar Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu (86), jo nesaskaņotu nodokļu pārbaude saskaņā ar 4. nodaļu atspoguļo LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās sīkas ekonomiskās analīzes vispārīgos principus. |
| --- | --- |

(165)

Gadījumā, ja darbības atbalsts parafiskālo nodevu samazinājuma veidā būtu jāakceptē kā piemērots politikas instruments, būtu jāpārbauda attiecīgā darbības atbalsta nepieciešamība un samērīgums, tāpat kā nesaskaņotu dabas resursu nodokļu samazinājuma gadījumā, saskaņā ar Pamatnostādņu par atbalstu vides jomā 4. nodaļu (86), jo nesaskaņotu nodokļu pārbaude saskaņā ar 4. nodaļu atspoguļo LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētās sīkas ekonomiskās analīzes vispārīgos principus.

| (166) | Saskaņā ar šiem noteikumiem dalībvalstij jāsniedz informācija par attiecīgajām nozarēm vai atbalsta saņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas atbrīvojumi jeb atlaides, par galveno atbalsta saņēmēju situāciju katrā attiecīgajā nozarē un par to, kādā veidā nodokļu politika var veicināt vides aizsardzību. Turklāt tai pienācīgi jāraksturo nozares, kurām piemērots atbrīvojums, un jāiesniedz saraksts ar lielākajiem atbalsta saņēmējiem katrā nozarē (jo īpaši ņemot vērā apgrozījumu, tirgus daļas un nodokļa bāzes lielumu) (87). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai jāizvērtē, vai dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir nepieciešams un samērīgs. Attiecībā uz nepieciešamību jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: saņēmēju izvēles pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un nesamazināts dabas resursu nodoklis ievērojami palielina ražošanas izmaksas, kuras nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (88). Attiecībā uz samērīgumu dalībvalstij jāpierāda, ka katrs atsevišķais saņēmējs maksā daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam, vai vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nav pamatota zemāka likme, šo samazinājumu vai atbrīvojumu obligāts nosacījums ir nolīgumu noslēgšana ar mērķi sasniegt vides aizsardzības mērķus (89). |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar šiem noteikumiem dalībvalstij jāsniedz informācija par attiecīgajām nozarēm vai atbalsta saņēmēju kategorijām, uz kurām attiecas atbrīvojumi jeb atlaides, par galveno atbalsta saņēmēju situāciju katrā attiecīgajā nozarē un par to, kādā veidā nodokļu politika var veicināt vides aizsardzību. Turklāt tai pienācīgi jāraksturo nozares, kurām piemērots atbrīvojums, un jāiesniedz saraksts ar lielākajiem atbalsta saņēmējiem katrā nozarē (jo īpaši ņemot vērā apgrozījumu, tirgus daļas un nodokļa bāzes lielumu) (87). Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai jāizvērtē, vai dabas resursu nodokļu samazinājums vai atbrīvojums ir nepieciešams un samērīgs. Attiecībā uz nepieciešamību jābūt izpildītiem šādiem nosacījumiem: saņēmēju izvēles pamatā ir objektīvi un pārredzami kritēriji, un nesamazināts dabas resursu nodoklis ievērojami palielina ražošanas izmaksas, kuras nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (88). Attiecībā uz samērīgumu dalībvalstij jāpierāda, ka katrs atsevišķais saņēmējs maksā daļu no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam, vai vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nav pamatota zemāka likme, šo samazinājumu vai atbrīvojumu obligāts nosacījums ir nolīgumu noslēgšana ar mērķi sasniegt vides aizsardzības mērķus (89).

| (167) | Lai gan Komisija vairākkārt atkārtoja savu prasību, Austrijas iestādes nav iesniegušas šādu informāciju (90). Līdz ar to Komisija nevarēja izvērtēt, vai atbalsts ir nepieciešams un samērīgs un kā tas varētu sekmēt vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(167)

Lai gan Komisija vairākkārt atkārtoja savu prasību, Austrijas iestādes nav iesniegušas šādu informāciju (90). Līdz ar to Komisija nevarēja izvērtēt, vai atbalsts ir nepieciešams un samērīgs un kā tas varētu sekmēt vides aizsardzību.

| (168) | Visbeidzot Austrijas iestādes nespēja pierādīt, ka šādam atbrīvojuma mehānismam būtu kāda stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(168)

Visbeidzot Austrijas iestādes nespēja pierādīt, ka šādam atbrīvojuma mehānismam būtu kāda stimulējoša ietekme.

| (169) | Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi valsts atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību (91). Šajā gadījumā konkurenci kropļojošo ietekmi pastiprina fakts, ka tie uzņēmumi, kuriem ir tiesības uz atbrīvojuma mehānismu, jau ir saņēmuši darbības atbalstu samazināta enerģētikas nodokļa veidā. Ja šiem uzņēmumiem piešķirtu vēl vienu darbības atbalsta veidu, kuram turklāt nav laika ierobežojuma, tiktu izkropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(169)

Saskaņā ar pastāvošo tiesu praksi valsts atbalsts var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību (91). Šajā gadījumā konkurenci kropļojošo ietekmi pastiprina fakts, ka tie uzņēmumi, kuriem ir tiesības uz atbrīvojuma mehānismu, jau ir saņēmuši darbības atbalstu samazināta enerģētikas nodokļa veidā. Ja šiem uzņēmumiem piešķirtu vēl vienu darbības atbalsta veidu, kuram turklāt nav laika ierobežojuma, tiktu izkropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība tādā mērā, kas ir pretrunā ar kopīgām interesēm.

| (170) | Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(170)

Komisija secina, ka atbrīvojuma mehānisms nav saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

5.4.   Secinājums

| (171) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ir izvērtējusi atbalsta shēmu, kas paredzēta zaļās elektroenerģijas ražotājiem, un atbrīvojuma mehānismu, kas paredzēts energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka zaļās elektroenerģijas ražotājiem paredzētā atbalsta shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu, tomēr ir saderīga ar iekšējo tirgu. Ar Komisijas lēmumu tika uzsākta formālā izmeklēšanas procedūra par atbrīvojuma mehānismu; Komisija konstatē, ka arī šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tomēr Komisija uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms noteikti ir darbības atbalsts, un tam nevar piemērot nekādus LESD paredzētos atbrīvojumus, pamatojoties uz vispārēju valsts atbalsta aizliegumu. |
| --- | --- |

(171)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ir izvērtējusi atbalsta shēmu, kas paredzēta zaļās elektroenerģijas ražotājiem, un atbrīvojuma mehānismu, kas paredzēts energoietilpīgiem uzņēmumiem. Komisija tās 2009. gada 22. jūlija lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka zaļās elektroenerģijas ražotājiem paredzētā atbalsta shēma ir uzskatāma par valsts atbalstu, tomēr ir saderīga ar iekšējo tirgu. Ar Komisijas lēmumu tika uzsākta formālā izmeklēšanas procedūra par atbrīvojuma mehānismu; Komisija konstatē, ka arī šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tomēr Komisija uzskata, ka atbrīvojuma mehānisms noteikti ir darbības atbalsts, un tam nevar piemērot nekādus LESD paredzētos atbrīvojumus, pamatojoties uz vispārēju valsts atbalsta aizliegumu.

Ņemot vērā visus Komisijai iesniegtos faktus, Komisija secina, ka valsts atbalsts, ko Austrijas iestādes plāno piešķirt energoietilpīgiem uzņēmumiem, ir uzskatāms par nesaderīgu ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Austrijas iestādes plāno piešķirt energoietilpīgiem uzņēmumiem kā daļēju atbrīvojumu no pienākuma iegādāties zaļo elektroenerģiju, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Tālab šādu atbalstu nedrīkst sniegt.

2. pants

Divu mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas Austrijas iestādes informē Komisiju par pasākumiem, ko tās veikušas, pildot šo lēmumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2011. gada 8. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 217, 11.9.2009., 12. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmums par valsts atbalsta pasākumiem Nr. NN 162/A/2003 un N 317/A/2006 – Atbalsts elektrības ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem saskaņā ar likumu par ekoloģiski tīru elektroenerģiju (garantēto tarifu sistēma) (OV C 221, 14.9.2006., 8. lpp.).

2

(3)  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

3

(4)  Lieta Nr. C 24/09 (ex N 446/08), C(2009) 3538 galīgā redakcija (OV C 217, 11.9.2009., 12. lpp.).

4

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Akta 22.c panta 5. punkts: “Verträge zwischen Stromhändlern und Endverbrauchern haben für den Fall des Vorliegens eines Bescheids nach Abs. 1 zwingend vorzusehen, dass diesen Endverbrauchern ab dem Zeitpunkt der Entlastung der Quote der Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3 und Abs. 1a) kein Ökostrom, der den Stromhändlern von der Ökostromabwicklungsstelle zugewiesen wird (§ 19 Abs. 1), geliefert wird und keine Überwälzung von Ökostromaufwendungen erfolgt. Entgegenstehende Vertragsbestimmungen sind nichtig.”

6

Verträge zwischen Stromhändlern und Endverbrauchern haben für den Fall des Vorliegens eines Bescheids nach Abs. 1 zwingend vorzusehen, dass diesen Endverbrauchern ab dem Zeitpunkt der Entlastung der Quote der Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3 und Abs. 1a) kein Ökostrom, der den Stromhändlern von der Ökostromabwicklungsstelle zugewiesen wird (§ 19 Abs. 1), geliefert wird und keine Überwälzung von Ökostromaufwendungen erfolgt. Entgegenstehende Vertragsbestimmungen sind nichtig.

(7)  Akta 15. panta 1.a punkts: “Weisen Stromhändler der Ökostromabwicklungsstelle nach, dass sie Endverbraucher beliefern, die einen Bescheid nach § 22c Abs. 1 erwirkt haben, so ist dieser Umstand von der Ökostromabwicklungsstelle bei der Festlegung der Quoten für die Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3) ohne Verzögerung zu berücksichtigen. Hinsichtlich dieser Strommengen, für die keine Zuweisung erfolgen darf, erhöht sich die Quote aller Stromhändler für die übrigen Stromlieferungen. Sofern eine Quotenanpassung aufgrund der geltenden Marktregeln nicht unmittelbar durchgeführt werden kann, ist die Ökostromabwicklungsstelle ermächtigt, den als Folge des Entfalls von Zuweisungsmöglichkeiten anfallenden Energieüberschuss im Sinn des § 15 Abs. 4 bestmöglich zu verwerten.”

7

Weisen Stromhändler der Ökostromabwicklungsstelle nach, dass sie Endverbraucher beliefern, die einen Bescheid nach § 22c Abs. 1 erwirkt haben, so ist dieser Umstand von der Ökostromabwicklungsstelle bei der Festlegung der Quoten für die Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3) ohne Verzögerung zu berücksichtigen. Hinsichtlich dieser Strommengen, für die keine Zuweisung erfolgen darf, erhöht sich die Quote aller Stromhändler für die übrigen Stromlieferungen. Sofern eine Quotenanpassung aufgrund der geltenden Marktregeln nicht unmittelbar durchgeführt werden kann, ist die Ökostromabwicklungsstelle ermächtigt, den als Folge des Entfalls von Zuweisungsmöglichkeiten anfallenden Energieüberschuss im Sinn des § 15 Abs. 4 bestmöglich zu verwerten.

(8)  Austrijas iestāžu 2010. gada 9. septembra vēstule (5. lpp.), atbildot uz Komisijas 2010. gada 19. jūlija jautājumiem.

8

(9)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1998/2006 (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

9

(10)  OV C 106, 8.5.2009., 8. lpp.

10

(11)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

11

(12)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

12

(13)  Tiesas 2001. gada 13. marta spriedums lietā C–379/98 PreussenElektra/Schleswig-Holstein, (2001), krājums I–2099.

13

PreussenElektra/Schleswig-Holstein

(14)  Tiesas 2008. gada 17. jūlija spriedums lietā C–206/06 Essent, (2008), krājums I–5497.

14

Essent

(15)  Tiesas 1996. gada 12. decembra spriedums lietā T-358/94, (1996), krājums II–2109.

15

(16)  Tiesas 2007. gada 20. septembra spriedums lietā T-136/2005, (2007), krājums II–4063.

16

(17)  Tiesas 1993. gada 17. marta spriedums lietās C-72/91 un C-73/91, (1993), krājums I–887.

17

(18)  Tiesas 2004. gada 15. jūlija spriedums lietā C-345/02, (2004), krājums I–7139.

18

(19)  Tiesas 2001. gada 8. novembra spriedums lietā C–143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH, (2001), krājums I–8365.

19

Adria-Wien Pipeline GmbH

(20)  Tiesas 2001. gada 8. novembra spriedums lietā C–143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH, (2001), krājums I–8365, 16. punkts.

20

Adria-Wien Pipeline GmbH

(21)  N 271/06, Dānija, nodokļu atvieglojums siltumenerģijas pārpalikumu piegādei (OV C 41, 24.2.2007., 2. lpp.); N 820/06, Vācija, nodokļu atvieglojums atsevišķiem energoietilpīgiem procesiem (OV C 80, 13.4.2007., 4. lpp.).

21

(22)  Direktīva 2003/96/EK.

22

(23)  Regula (EK) Nr. 800/2008.

23

(24)  Piezīmes, ko Austrijas iestādes iesniedza 2010. gada 9. septembrī saistībā ar Komisijas 2009. gada 22. jūlija lēmumu par procedūras uzsākšanu.

24

(25)  To publicēja Vācija, Dānija, Nīderlande, Somija, Zviedrija un Austrija.

25

(26)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Veiktais novērtējums pamatojas gan uz LESD, gan uz EEZ Līgumu. Tomēr vienkāršības labad atsauces attieksies tikai uz LESD noteikumiem.

27

(28)  Komisijas Lēmums par valsts atbalsta pasākumu C 24/09 (ex N 446/08) “Austrijas Zaļās elektroenerģijas akts – iespējamais atbalsts lielajiem elektroenerģijas patērētājiem”.

28

(29)  Tiesas spriedums lietā C-75/97 Beļģija pret Komisiju, (1999), krājums I–3671, 28.–31. punkts, un lietā C–143/99 Adria-Wien Pipeline, (2001), krājums I–8365, 41. punkts.

29

Beļģija pret Komisiju

Adria-Wien Pipeline

(30)  Austrijas iestāžu 2010. gada 9. septembra vēstule, atbildot uz Komisijas 2010. gada 19. jūlija pieprasījumu sniegt informāciju.

30

(31)  Lieta C–482/99, Francija pret Komisiju, (“Stardust Marine”), (2002), krājums I– 4397, 24. punkts.

31

(“Stardust Marine”)

(32)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

32

(33)  Essent, 74. punkts.

33

Essent

(34)  Šajā saistībā skatīt arī Essent lietas 74. punktu.

34

Essent

(35)  Lieta C–379/98 PreussenElektra, (2001), krājums I–2099. Tiesai bija jāizskata Vācijas 1998. gada palielinātu iepirkuma tarifu sistēma; tiesa nolēma, ka shēmā nebija iesaistīts valsts atbalsts. Vācijas likums tiešā veidā regulēja attiecības starp zaļās elektroenerģijas ražotājiem un elektroenerģijas sadales uzņēmumiem, paredzot, ka privātajiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem jāpērk elektroenerģija, kas ražota no atjaunojamiem avotiem to piegādes teritorijā par minimālo cenu, dēvētu par palielināta iepirkuma tarifu (Einspeisetarif). Sadales uzņēmumi tad varēja brīvi izlemt, kādā veidā atgūt papildu izmaksas par zaļo elektroenerģiju no patērētājiem. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu dalību zaļās elektroenerģijas pirkšanā, enerģijas uzņēmumiem bija savā starpā jākompensē nopirktās zaļās elektroenerģijas apjomi. Tā rezultātā uzņēmumi nopirka lielākus vai mazākus zaļās elektroenerģijas apjomus atkarībā no to tirgus daļas.

35

PreussenElektra

(Einspeisetarif)

(36)  Lieta 76/78 Steinike & Weinlig pret Vāciju, (1977), krājums 595, 21. punkts: “92. panta 1. punktā iekļautais aizliegums attiecas uz visiem atbalstiem, ko sniedz dalībvalsts vai ar valsts līdzekļu palīdzību, un nav nepieciešamības izšķirt, vai šo atbalstu tiešā veidā piešķir ar valsts vai publisku vai privātu iestāžu palīdzību, kuras tā ir dibinājusi vai norīkojusi pārvaldīt šo atbalstu. Piemērojot 92. pantu, galvenā vērība jāpievērš tam, kā atbalsts ietekmē uzņēmumus vai ražotājus, kas saņem atbalstu, un nevis to institūciju statusam, kurām uzticēta atbalsta sadale un pārvaldīšana”.

36

Steinike & Weinlig

(37)  Austrijas iestādes iesniedza šos datus, pamatojoties uz gūto pieredzi grozītas shēmas versijas piemērošanā ar atbalsta intensitāti, kas ir zemāka par paziņotajām robežvērtībām.

37

(38)  Enerģijas nodokļu direktīvas 17. panta 1. punkta a) apakšpunkts nosaka, ka ““energoietilpīgs uzņēmums” ir uzņēmums, kas minēts 11. pantā, kurā energoproduktu un elektroenerģijas iepirkumi sasniedz vismaz 3,0 % no ražošanas vērtības, vai valsts enerģētikas nodoklis, kas jāmaksā, sasniedz vismaz 0,5 % no pievienotās vērtības”.

38

(39)  Lieta C–143/99 Adria-Wien Pipeline, (2001), krājums I–8365, 36. punkts.

39

Adria-Wien Pipeline

(40)  Adria-Wien Pipeline, 34–35. punkts.

40

Adria-Wien Pipeline

(41)  Adria-Wien Pipeline, 36. punkts.

41

Adria-Wien Pipeline

(42)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinums lietā C–368/04 Transalpine Ölleitung, 72. punkts.

42

Jacobs

Transalpine Ölleitung, 72. punkt

(43)  Adria-Wien Pipeline, 48. punkts.

43

Adria-Wien Pipeline

(44)  Pirmās instances tiesai bija jāizskata lieta par atbalsta shēmu Basku zemē nodokļu atlaides veidā par ieguldījumiem, kas pārsniedz ESP 2 500 miljonus; tiesa nolēma, ka shēma faktiski ir selektīva, jo nodokļu atvieglojums bija pieejams tikai uzņēmumiem ar ievērojamiem finanšu līdzekļiem (apvienotās lietas T–92/00 un T–103/00 Diputación Foral de Álava un citi pret Komisiju, (2002), krājums II–1385, 39. punkts (Tiesa noraidīja šā sprieduma apelāciju apvienotajās lietās C–186/02 P un C–188/02 P Ramondín SA un pārējie pret Komisiju (2004), krājums I-10653, 60. un turpmākie punkti). Citā lietā Tiesa konstatēja, ka atbalsta shēma kravas automobiļu pirkšanai faktiski ir selektīva tāpēc, ka tā izslēdza lielos uzņēmumus (lieta C–409/00 Spānija pret Komisiju, (2003), krājums I–1487, 50. punkts).

44

Diputación Foral de Álava

Ramondín SA

(45)  Komisijas 2004. gada 9. marta Lēmums 2005/565/EK par Austrijā izmantotu atbalsta shēmu, kas attiecas uz dabasgāzes un elektroenerģijas nodokļa atmaksu 2002. un 2003. gadā, 47.–49. apsvērums (OV L 190, 22.7.2005., 13. lpp.).

45

(46)  Lēmums 2005/565/EK, 46. apsvērums.

46

(47)  Lēmums 2005/565/EK, 68.–70. apsvērums.

47

(48)  Lieta C–368/04 Transalpine Ölleitung, (2006), krājums I–9957.

48

Transalpine Ölleitung

(49)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinums lietā C–368/04 Transalpine Ölleitung, 73. punkts.

49

Jacobs

Transalpine Ölleitung

(50)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinums lietā Transalpine Ölleitung, 72. punkts.

50

Jacobs

Transalpine Ölleitung

(51)  Lieta 173/73, Itālija pret Komisiju, (1974), krājums 709, 13. punkts.

51

(52)  Lieta C–75/97, Beļģija pret Komisiju, (1999), krājums I–3671, 32. punkts.

52

(53)  Šajā nozarē notiek zināma koncentrēšanās uz apakšnozarēm, piemēram, koksnes, papīra, pārtikas, stikla, keramikas metāla un ķimikāliju ražošana.

53

(54)  Austrijas iestāžu 2010. gada 9. septembrī sniegtā informācija (17. lpp. un 5. tabula 17. lpp.), atbildot uz Komisijas 2010. gada 19. jūlija prasību sniegt informāciju.

54

(55)  Lieta 173/73, Itālija pret Komisiju, (1974), krājums 709, 33. punkts. Lieta C–75/97, Beļģija pret Komisiju, (1999), krājums I–3671, 28.–31. punkts. Lieta C–143/99 Adria-Wien Pipeline, (2001), krājums I 8365, 41. punkts.

55

Adria-Wien Pipeline

(56)  Lieta C–88/03, Portugāle pret Komisiju, (2006), krājums I–7115, 81. punkts.

56

(57)  Sk. 56. zemsvītras piezīmi.

57

(58)  Lieta C–487/06 P British Aggregates Association pret Komisiju, (2008), krājums I–10505, 84.–92. punkts.

58

British Aggregates Association

(59)  Lieta C–88/03 Portugāle pret Komisiju (citēta 31. atsaucē), 82. punkts, kas attiecas uz reģionālo attīstību un sociālo kohēziju kā neraksturīgiem politiskajiem mērķiem.

59

(60)  Sk. 58. zemsvītras piezīmi.

60

(61)  Sk. 54. zemsvītras piezīmi.

61

(62)  Līdz brīdim, kad Komisija pieņems galīgo lēmumu, Austrijas iestādes ir piešķīrušas atbrīvošanas mehānisma priekšrocību de minimis atbalsta veidā.

62

de minimis

(63)  Lieta C–364/90, Itālija pret Komisiju, (1993), krājums I–2097, 20. punkts. Apvienotās lietas T–132/96 un T–143/96 Saksijas brīvvalsts un citi pret Komisiju, (1999), krājums II–3663, 140. punkts. Lieta C–372/97, Itālija pret Komisiju, (2004), krājums I–3679, 81. punkts.

63

(64)  Lieta C–142/87, Beļģija pret Komisiju, (1990), krājums I–959, 56. punkts. Lieta C–39/94 Syndicat Francais de l’Express International (SFEI) un pārējie pret La Poste un pārējiem, (1996), krājums I–3547, 36. punkts.

64

Syndicat Francais de l’Express International

SFEI

La Poste

(65)  Lieta C–313/90 Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) un pārējie pret Komisiju, (1993), krājums I–1125, 36. punkts. Lieta C-311/94 Ijssel-Vliet Combinatie BV v Minister van Economische Zaken (1996), krājums I–5023, 43. punkts. Lieta C–351/98, Spānija pret Komisiju, (2002), krājums I–8031, 53. punkts.

65

Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)

Ijssel-Vliet Combinatie BV

Minister van Economische Zaken

(66)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

66

(67)  Regula (EK) Nr. 800/2008.

67

(68)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

68

(69)  Regula (EK) Nr. 800/2008.

69

(70)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

70

(71)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

71

(72)  Kā jau iepriekš minēts, Komisija uzskata, ka palielināta iepirkuma tarifa sistēma noteikti nav saskaņots dabas resursu nodoklis.

72

(73)  Pamatnostādņu 156. pants.

73

(74)  Pamatnostādņu 158. pants.

74

(75)  Pamatnostādņu 159. pants.

75

(76)  Austrijas iestādes neatbildēja uz jautājumiem, ko Komisija šajā saistībā uzdeva 2010. gada 21. jūnijā un 2010. gada 19. jūlijā.

76

(77)  Lieta C–165/84 Krohn pret Lauksaimniecības tirgus organizācijas federālo biroju, (1985), krājums 3997, 14. punkts. Lieta C–6/78 Union française de Céréales pret galveno muitas iestādi Hamburg-Jonas, (1978), krājums 1675.

77

Krohn

Union française de Céréales

Hamburg-Jonas

(78)  Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. panta 2. punkts paredz, ka “nodokļa samazinājuma izmantotāji maksā nodokli vismaz Kopienas minimālā nodokļa līmenī, kas noteikts ar Direktīvu 2003/96/EK” (Enerģētikas nodokļu direktīva). Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 25. panta 3. punkts paredz, ka “Nodokļu samazinājumu piešķir maksimums uz laiku līdz desmit gadiem. Pēc šāda 10 gadu laikposma dalībvalstis atkārtoti izvērtē atbalsta pasākumu piemērotību.”

78

(79)  Austrijas iestāžu 2010. gada 9. septembra vēstule, 19. lpp., atbildot uz Komisijas 2010. gada 19. jūlija prasību sniegt informāciju.

79

(80)  Sk. 63. zemsvītras piezīmi.

80

(81)  Lieta T–162/06, Kronoply pret Komisiju, (2009), krājums II–1, jo īpaši tā 65., 66., 74. un 75. punkts.

81

Kronoply

(82)  Lieta T–187/99, Agrana Zucker und Stärke pret Komisiju, (2001), krājums II–1587, 74. punkts. Lieta T–126/99, Graphischer Maschinenbau pret Komisiju, (2002), krājums II–2427, 41.–43. punkts. Lieta C–390/06, Nuova Agricast, (2008), krājums I–2577, 68.–69. punkts.

82

Agrana Zucker und Stärke

Graphischer Maschinenbau

Nuova Agricast

(83)  Kopienas pamatnostādnes par valsts palīdzību pētniecībai un attīstībai, 1.3. punkts (OV C 323, 30.2.2006., 1. lpp.); Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai, 1.3. punkts (OV C 82, 1.4.2008.,1. lpp.).

83

(84)  Lieta T–459/93, Siemens SA pret Komisiju, (1995), krājums II–1675, 48. punkts.

84

Siemens SA

(85)  Lieta T–459/93 pret Komisiju, (1995), krājums II–1675, 48. punkts. Skatīt arī 2010. gada 8. jūlija lietu T-396/08, Saksijas brīvvalsts un Saksijas-Anhaltas zeme pret Komisiju, kas vēl nav ietverta krājumā, 46.–48. punkts. Lieta C–156/98, Vācija pret Komisiju, (2000), krājums I–6857, 30. punkts, ar turpmākām atsaucēm.

85

(86)  Kā jau iepriekš minēts, Komisija uzskata, ka palielināta iepirkumu tarifa sistēma noteikti nav saskaņots dabas resursu nodoklis.

86

(87)  Sk. 73. zemsvītras piezīmi.

87

(88)  Sk. 74. zemsvītras piezīmi.

88

(89)  Sk. 75. zemsvītras piezīmi.

89

(90)  Austrijas iestādes neatbildēja uz jautājumiem, ko šajā saistībā uzdeva Komisija 2010. gada 21. jūnijā un 2010. gada 19. jūlijā.

90

(91)  Lieta T–459/93, Siemens SA pret Komisiju, (1995), krājums II–1675, 48. punkts.

91

Siemens SA

---